СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України

4 березня 2015 року

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, у нас присутні 7 народних депутатів, що складає кворум засідання комітету. Пропонується до розгляду порядку денного засідання комітету, який складається з 17 питань та «різного», додатково розглянути питання про проект закону № 2300, автор якого Голова Верховної Ради Гройсман Володимир Борисович. Власне, ідеться про той законопроект, про який ми розмовляли сьогодні зранку.
Текстовка його є. Це Теплюк розробив.  Яка є пропозиція? Включити його додатковим питанням і стосовно нього визначитись. 

КУПРІЄНКО О.В. Є пропозиція. Якщо там текстовка, як Теплюк пише, так регламентний комітет запропонує свій варіант. Я не претендую на авторство, я просто по суті кажу.

ПИНЗЕНИК П.В. Можемо визначатись по порядку денному? Хто за затвердження порядку денного засідання, прошу голосувати. Одноголосно. Дякую.
На наше засідання були запрошені народні депутати України, голови комітетів з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування; з питань правової політики та правосуддя; з питань економічної політики; з питань промислової політики та підприємництва по першому питанню порядку денного. Інформую членів комітету про те, що комітети Верховної Ради з питань економічної політики та з питань промислової політики та підприємництва дійшли згоди про те, що у них немає пропозицій щодо зміни предмету відання комітетів, відповідно немає предмету обговорення. Вони обіцяють найближчим часом відкликати свої пропозиції.
Що стосується Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування та Комітету з питань правової політики та правосуддя, то голова Комітету з питань державного будівництва обіцяв підійти трошки пізніше, бо в нього теж зараз засідання комітету відбувається. А стосовно голови Комітету з питань правової політики я не знаю, але я так розумію, що погодження немає. Якщо ви пам’ятаєте нашу попередню домовленість, то якщо вони не погодяться, немає і предмету розгляду.
Я пропоную тоді на першому питанні не зосереджуватись, а  перейти до наступних питань порядку денного. Можливо, якщо буде згода членів комітету, то розглянути ті питання, для розгляду яких на засідання нашого комітету прийшли наші колеги: Фірсов Єгор Павлович, який візьме участь в обговоренні 5 питання порядку денного та Лабазюк Сергій Петрович, який готовий взяти участь в обговоренні 11 питання порядку денного.
Давайте тоді почнемо, якщо ви не заперечуєте, з 5 питання. Це про  проект Закону України про внесення змін до Закону України «Про статус народного депутата України (щодо помічників-консультантів народного депутата), внесеного народним депутатом України Фірсовим Єгором. (р.№1030).
Шановні колеги, доповідь моя буде короткою. За наслідками пропонується затвердити проект висновків, які є у ваших робочих матеріалах, і проект  рішення комітету, що передбачає прийняття рекомендацій Верховній Раді за результатами його розгляду в першому читанні, прийняти законопроект за основу та в цілому в редакції з врахуванням зауважень, пропозицій комітету. Зауваження та пропозиції вам роздані, вони мають технічний характер і стосуються термінології. 
Будуть заперечення, інші пропозиції? Редакція пропонується наступна: список помічників-консультантів народного депутата з зазначенням прізвища імені та по батькові кожного з помічників-консультантів, а також їх правового статусу оприлюднюється, підлягаючи місячному встановленню на веб-сторінці народного депутата та на веб-сайті Верховної Ради України.

КУПРІЄНКО О.В. Ще одне доповнення. Робочі або контактні телефони за наявності. Пояснюю чому. Дуже багато звернень, коли телефонують і кажуть, а як добитись до депутата? Не можемо, він зайнятий. А до помічників?
Я пропоную доповнити список помічників-консультантів народного депутата з зазначенням прізвища імені та по батькові, контактних телефонів (за наявності), тому що, якщо це особистий телефон, то можуть не дати. І якщо помічник сидить в робочому кабінеті, то теж можна вказати. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. На сайті Верховної Ради є телефон приймальні народного депутата і цього достатньо. Навіщо щось вигадувати?

КУПРІЄНКО О.В. Та це не вигадка. Це спрощення нашої з вами роботи.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Є ваша приймальня.

КУПРІЄНКО О.В. Так я кажу, що за наявності вказати. Хто захоче, той надасть. Зрозумійте, я хочу, щоб там були телефони моїх помічників. Отже, контактні телефони за наявності. 
Але якщо у списку не буде контактних телефонів, ніхто не розмістить, навіть якщо я скажу, що запишіть сюди. А так записати і буде все нормально.

ПИНЗЕНИК П.В. Які ще будуть думки?

ПАПІЄВ М.М. Підтримати в редакції комітету.
ПИНЗЕНИК П.В. Єгоре, вам слово.

ФІРСОВ Є.П. Я в принципе со всем согласен. Я думаю, что законопроект очень короткий и все успели с ним ознакомиться. В контексте исправлений и технических правок комитета я согласен, поэтому даже благодарю комитет в какой-то степени за грамотную юридическую доработку законопроекта.

КУПРІЄНКО О.В. І в зв’язку з тим, що цей закон вже реалізовано, вже на сайті оприлюднене, тобто він вже є по факту того, що вже зроблено.

ФІРСОВ Є.П. Я поясню. Часть помощников публикуют на сайте Верховной Рады согласно распоряжения Головы Верховной Рады. Но Голова Верховной Рады может с легкостью изменить это распоряжение. А это как бы формат закона, закон будет изменить очень сложно.
Я понимаю, что этот законопроект не самый приоритетный в повестке дня среди других законопроектов, но это достаточный шанс к открытости и гласности Верховной Рады.

ПИНЗЕНИК П.В. Ставлю на голосування проект рішення комітету в запропонованій редакції.

КУПРІЄНКО О.В. Давайте телефони добавимо.

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу голосувати. Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно.
Я хочу сказати, що Павло Кишкар бере участь в засіданні нашого комітету. Павло, ми змінили порядок розгляду питань: переставили на перше місце ті, по яким прийшли автори законопроектів.
Розглядаємо 11 питання порядку денного – проект Закону України про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України (щодо забезпечення особистого голосування народними депутатами України). Автори законопроекту: Лабазюк, Литвин, Логвинський, Купрієнко, Курячий. (р.№1744). 
Колеги, якщо коротко, то всі мали можливість ознайомитись з висновками. Є два нюанси, пов’язаних з цим питанням. Перший має технічний, другий  має сутнісний регламентний характер. Такі питання, що мають технічний характер, я можливо б навіть  зараз виніс  за дужки 	і не обговорював.  Мова іде про те, що є лист Апарату, який розповідає про те, скільки грошей на це потрібно, яким чином це потрібно реалізовувати. Це по суті того, що стосується нас. 
Як ви могли побачити з проекту висновку, обгрунтовані застереження щодо того, що  у випадку прийняття цього законопроекту за основу,  у нас будуть проблеми з доопрацюванням до другого читання. Проблеми будуть пов’язані з можливістю-неможливістю виконання вимог статті 116, а саме, внесення змін до інших статей Регламенту.
У зв’язку з цим давайте проговоримо: чи є можливість прийняти його за основу, доопрацьовувати у другому читанні, чи зразу на доопрацювання. І в першу чергу давайте послухаємо авторів цього законопроекту, зокрема, Олега Васильовича.

КУПРІЄНКО О.В. Я один із співавторів цього законопроекту. В принципі у попередній редакції була така норма, яка не дуже подобалась, вона була виключена, і  загалом все нормально. 
Основна ідея – це те, коли голосують депутати, щоб не було «кнопкодавства», знизу кнопка, ми всі знаємо, і тоді фізично людина не встигне проголосувати більше, ніж за двох.
Я вважаю, що закон нормальний, його треба приймати. Це дещо утруднить роботу депутатів, які бігають по залу, а потім добігають і через три ряди натискають кнопку, тому що там дотягнутись буде важкувато, треба всім тілом налягати на того, хто попереду сидить.
По-перше, дисциплінує депутатів, при голосуванні треба буде на місці сидіти і дуже важко буде через ряд проголосувати або десь збоку через депутата. Вибачте, біганина, яка зараз відбувається у сесійній залі, це просто ганьба.
По-друге, якщо повністю не виключимо, то максимально утруднимо голосування за когось, тобто «кнопкодавство».

ПИНЗЕНИК П.В. Що робити з грошима в найближчий період: по капітальним видаткам по утриманню «Ради»?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А ця система, яка зараз працює, вона зношена?

ПИНЗЕНИК П.В. Потребує підтримки на найближчі три роки. Це треба вкладати гроші.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це 561 мільйон гривень?

ПИНЗЕНИК П.В. Це можна сперечатись, скільки вона потребує.

ЛАБАЗЮК С.П. Шановні колеги, можна?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

ЛАБАЗЮК С.П. Шановні колеги, я думаю, що сама тема говорить за себе, що давно було прийняти рішення, можливо в восьмому, сьомому, шостому скликанні. 
Щороку кожен парламент перед кожними новими виборами обіцяє і говорить, напевно, що більше за цю тему, як говорилось під час Майдану, до Майдану і після Майдану, саме в цей період,  6-7 місяців. 
А що ми бачимо на сьогоднішній день? «Кнопкодавство» не тільки продовжується, можливо і процвітає. Буквально останні події при змінах до бюджету ми бачимо, що знову це відбувалось. Говорити зараз, щоб дати механізми для того, щоб відтермінувати прийняття рішення, ми можемо знайти багато варіантів. Я сьогодні дивився, скільки коштів виділялось вже на даний захід, і грошей реально не доходило або не виконувалось дане поставлене завдання.
Грошей, як тут озвучували, що 50 і більше мільйонів, то це абсурд, ми ж розуміємо, що не потрібно. Якщо цифра буде в районі 500 тисяч гривень, максимальна, яка необхідна для того, щоб вирішити дане питання, напевно, це не ті гроші, які сьогодні витрачаються на інші безглузді речі. Тут можна виконати дане завдання за допомогою незначних ресурсів.
Я хочу навести приклад. Я є представником нашої української делегації в ПАРЄ, і там є ситуація, що голосують за допомогою сенсорної клавіші і голосування за двох –трьох депутатів виключається взагалі. Чому ми сьогодні, маючи можливість ресурсну, не можемо це ввести в життя, а шукаємо варіанти як це відтермінувати на місяці? Скоро вже буде рік часу як працює Верховна Рада у новому парламенті, а до цього руки не доходили.
У новому законопроекті чітко пропонується декілька пунктів. Якщо бути відвертим, перші пункти говорять про позбавлення на 10 пленарних засідань можливості брати участь і позбавляти відповідно зарплати. Ми розуміємо, що це більш дисциплінарно те, що сьогодні відбулось по Мельничуку, але сенсорна клавіша – це той ресурс, який гарантовано забезпечить особисте голосування. 
Якщо сьогодні в комітеті не буде політичної волі дати можливість даному законопроекту бути прийнятим в сесійній залі, відтермінуємо ще на місяці, то я не думаю, що він взагалі колись буде прийнятий. Тому я прошу, зважаючи на певні факти поправок, прийняти сьогодні і дати можливість, щоб сесійна зала визначалась, і поправки, які необхідно внести, будемо вносити.
Дане питання є надзвичайно актуальне. Давайте будемо відверті, у восьмому скликанні Верховної Ради приймалось багато законопроектів з порушенням Регламенту. В даному випадку не пропонується порушення Регламенту, а якщо буде потрібно внести якісь поправки по ходу, то можливість є.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Будь ласка, Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. У мене є дві тези. 
Перша. Тут передбачається реєстрація за допомогою сенсорної кнопки. У нас виходить так, що зранку прийшли, картки повставляли, заходить Голова і каже, що в залі стільки-то депутатів, але це не депутатів,  це карток. І це смішно. От люди дивляться і бачать, що на табло зареєстровано 340 депутатів, а  в залі ходить 100.
Друга теза – це граблі, на які ми наступили, з бійкою у Верховній Раді. Треба окремо пану Гудзинському пояснити, що у нас німого кіно давно немає, і слово «відеозапис» передбачає звуковий супровід. Якщо пишемо відеозапис, то це вже зі звуком.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Скільки коштів потрібно?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. 600 мільйонів.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Коли я тут говорив, то це не 50 мільйонів, а це 561 мільйон гривень. Я читаю лист, де написано – 561 мільйон.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Морозов – розробник «Ради -1», «Ради -2».
ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ви ж розумієте, що в умовах війни майже 600 мільйонів потратити на зал Верховної Ради, то це безглуздя.  

ЄФРЕМОВА І.О. Чому ми починаємо з того, що заглядаємо в бюджет? Давайте попрацюємо, пропишемо програму під грант.

ПИНЗЕНИК П.В. Немає можливості фінансувати Верховну Раду під грант, заборонено законом.

ЄФРЕМОВА І.О. Тоді під інвестицію.

ПИНЗЕНИК П.В. Заборонено законом.

КУПРІЄНКО О.В. Тут було б доцільно спитати у тих, хто заявив таку суму. Воно зроблено, воно працювало. Технічної проблеми взагалі ніякої немає.

КИШКАР П.М. Я вважаю, що дискусію треба припиняти і голосувати, бо ця дискусія ні до чого не призведе. Ми дійсно багато чого не розуміємо. Питання в цифрах, то я проти виділення цих грошей. 

КУПРІЄНКО О.В. Я теж проти.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Сергій Петрович.

ЛАБАЗЮК С.П. Шановні колеги, в даному законопроекті мова не іде про виділення грошей. Стоїть питання про запровадження сенсорної кнопки, яка є існуюча на сьогоднішній день. Ми не пропонуємо змінити систему «Рада» з однієї на іншу. Це не та тема. В нашому законопроекті інші аргументи. 
КУПРІЄНКО О.В. Є цікаве припущення. Мабуть, коли встановлювали цю кнопку і списали кошти, мабуть, воно не працює, і хтось про це знає. І якщо зараз запровадимо, а виявиться, що воно не працює, почнуть шукати, хто вкрав гроші.

ПИНЗЕНИК П.В. Дивіться, яка логіка Морозова, коли вони формують ці цифри? Вони говорять дуже просто, що є «Рада-3», яка теоретично працює, а скільки коштів на її підтримку, вони не говорять.
Вони кажуть, що була програма інформатизації на 2012-2017 роки, яка передбачала розробку нового програмного комплексу. І на підтримку  цього нового програмного комплексу  якраз і закладались в рамках цієї програми протягом 12-17 років ця фантастична сума, про яку казав Дмитро Валерійович. З них у 2015 році, як би вона фінансувалась, було б 108 мільйонів гривень.
Немає ні тієї програми, тобто фінансування тієї програми. Ми можемо повірити або не повірити Морозову, який говорить про те, що знос стовідсотковий, до речі, я не знаю, що таке близько 100 відсотків. Скільки це?

КУПРІЄНКО О.В. 99,8. Якщо вона не працювала, то як вона зносилась?

ПИНЗЕНИК П.В. Я не знаю. 

ЛАБАЗЮК С.П. Можна?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

ЛАБАЗЮК С.П. Я так розумію, зараз з ваших слів ще раз  підтверджується, якщо не працює система «Рада», якою ми з вами голосуємо, то вона не працює, але ж вона працює, бо ми голосуємо кожен день. А сенсорна клавіша, яка була поставлена, і нею не користувались, вона не могла зноситись.
Я підтверджую ще раз, в нашому законопроекті не стоїть питання про створення чогось нового на що потрібні кошти. Ми пропонуємо користуватись тим, що вже є, ми забезпечимо, що кожен народний депутат, маючи дві руки, не зможе голосувати третьою, четвертою рукою, тому що однією рукою треба тримати сенсорну клавішу, а другою рукою треба нажати кнопки голосування і утримувати протягом 2 секунд.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я тут стовідсотково вас підтримую. Але дивіться, ви тут пишете, що доповнити відео-аудіозапис, державний архів – 5 років, на це все теж кошти потрібні. Тому що зараз, я знаю, що відео зберігається тільки сесію, навіть не рік.

ЛАБАЗЮК С.П. Скажіть, будь ласка, щоб зберігалось рік, а потім знешкоджувалось чи буде зберігатись 5 років?

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Васильович, ми ще вас не слухали.

ШЛЕМКО Д.В. Я цю історію пам’ятаю з тих пір, коли Головою Верховної Ради був Арсеній Петрович Яценюк, коли цей процес з такою близькою достовірністю, що завтра буде працювати, але потім виявилось, що технічно це практично неможливо, тому що немає підготовленої системи.
Вихід є дуже простий. Нехай той, хто цим займається, візьме технічних спеціалістів, які можуть продемонструвати, що дійсно в такому режимі, в якому вони пропонують, ця система може працювати. Якщо вона запрацює, то добре, якщо не запрацює, то які ще потрібні зміни для того, щоб вона могла запрацювати. І тільки тоді ми зможемо приймати рішення. Сьогодні це рішення буде віртуальне.
Я вважаю, що нам сьогодні потрібно відкласти це питання і повернутись, коли будемо готові. 

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, якщо ми дамо вам таке доручення як  заступнику голови регламентного комітету з’ясувати питання технічної можливості? Ви нам це забезпечите?

КУПРІЄНКО О.В. Забезпечу. І я тут підтримую, оскільки питання саме в тому, на моє глибоке переконання, хтось украв гроші за ту систему і вона не працює, а зараз заявляють такі страшні суми, щоб точно цього не прийняли.
Я пропоную, що давайте відкладемо розгляд цього питання на наступне засідання комітету, а воно буде через тиждень.

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, ви все одно будете цим питанням займатись, то підніміть, будь ласка, висновок в частині необхідності доповнення статей, що регулюють діяльність лічильної комісії. Якщо є потреба вносити туди зміни, давайте це зробимо на етапі першого читання. Добре?

КУПРІЄНКО О.В. Так.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У мене є репліка. Я як людина, яка зачепилась за кошти, скажу, якщо ця система працює і не повинна вкладати якихось додаткових коштів, то я обома руками за. Якщо з’ясується, що потрібно щось вкладати, то треба зрозуміти, який це розмір, і ми будемо з’ясовувати.

КИШКАР П.М. Я хочу доповнити свого колегу. В принципі чи можна нам отримати фаховий підхід, тобто, що можемо доробити, а також провести аудит.
ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Є розробник Морозов, хай прийде і покаже.

КИШКАР П.М. А є ще людина, яка витрачала на це кошти. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович і будемо підводити риску.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, я подивився на авторів цього закону і думаю, що по ідеї він має набрати необхідну кількість голосів – 226 у Верховній Раді. Я думаю, що фракція «Народного фронту» буде голосувати, бо ініціатива цієї кнопки Арсенія Петровича Яценюка, і уявити, що ця фракція голосувати не буде взагалі складно.
Друге. Я побачив тут ще одного Голову Верховної Ради Володимира Михайловича Литвина. Якщо б він був тут, то я спитав, а чому, коли він був Головою Верховної Ради, то не був автором такого законопроекту і що заважало це зробити? Нехай це вже залишиться. 
По великому рахунку, я би пропонував винести цей законопроект в зал, нехай Верховна Рада визначається. 

КУПРІЄНКО О.В. Ні, давайте, щоб не було, бо зараз скажуть за гроші і воно завалиться. 

ПАПІЄВ М.М. Нехай це буде рішення народних депутатів України. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте зробимо можливість, щоб рішення народних депутатів України було більш виваженим і обгрунтованим.
Олег Васильович, беретесь забезпечити на наступне засідання?

КУПРІЄНКО О.В. Берусь.

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Петрович, допоможете?
ЛАБАЗЮК С.П. Звичайно. Але дозвольте останнє слово. Я так розумію, що рішення вже сформовано, але ми можемо відкладати ще 25 разів. От правильно було сказано, що один Голова Верховної Ради, другий Голова Верховної Ради, кошти потрібні. А те, що сьогодні голосується те чи інше питання, які забезпечують глобальні закони для нашої країни як і для військових, так і для бюджету. Вони не виконуються по волі народу, бо  бігають по залу, голосують чотирма руками окремі політичні групи в користь якогось олігарха, коли приймались важливі рішення.
Невже ви думаєте, що колосальну суму хтось озвучить, що потрібно використати для того, щоб запустити систему в роботу? Вони порівняно з тими мільярдами, які сьогодні ідуть наліво-направо при прийнятті тих чи інших рішень, будуть вагомими?
Це політичне рішення, я хочу підкреслити. Всі політичні партії наклейки клеїли у сьомому скликанні на столах депутатів, у восьмому скликанні обіцяли. Ми сьогодні можемо відкладати багато разів, але я переконаний, що таким шляхом до голосування воно взагалі не дійде як і багато питань, які, на превеликий жаль, в попередньому скликанні через політичну волю керівників тих чи інших фракцій до голосування не доходило.
Я думаю, що дане питання необхідно вносити в зал і приймати рішення.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, по-перше, в цьому колі це питання не політичне. По-друге, кожен має висловити свою думку.
Якщо ми приймаємо рішення, що розглянемо на наступному засіданні, то розглянемо. Ми визначили, хто буде доповідати, значить буде доповідати Олег Васильович. Ми свою роботу будемо робити. 
Чи є ще потреба висловитись? Немає. Ставлю на голосування про перенесення на наступне засідання комітету розгляду питання. Хто за? Одноголосно. Дякую.
ПАПІЄВ М.М. Але обов’язково з запрошенням автора цієї системи, щоб він під розпис сказав, що вона може працювати.

КУПРІЄНКО О.В. А то приймемо, а кнопка не працює і що тоді?

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, перед тим як перейдемо до розгляду наступного питання, я хочу наголосити, що на нашому засіданні присутній народний депутат Алексєєв, член Комітету з питань правової  політики. Я так розумію, що прийшов до розгляду першого питання порядку денного. 
Я хочу сказати, поки ви були відсутні, ми це питання обговорювали. Як мене проінформували голова Комітету з питань економічної політики та голова  Комітету з питань промислової політики та підприємництва, у них відкликані пропозиції щодо зміни предметів відання.

АЛЕКСЄЄВ С.О. Це була пропозиція нашого комітету, тобто Комітету з питань правової політики і правосуддя. 

ПИНЗЕНИК П.В. Добре, я зрозумів.
Я скажу, що Власенко обіцяв підійти пізніше, бо в нього також відбувається засідання комітету. Ви можете бути з нами?

АЛЕКСЄЄВ С.О. В мене також зараз проходить засідання комітету.

ПИНЗЕНИК П.В. У вас є погодження з Власенко?

АЛЕКСЄЄВ С.О. З Власенко - ні. Це питання стосується предмету відання внесення змін до Закону «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». 

ПИНЗЕНИК П.В. А, я зрозумів, це перетинання з Комітетом з питань економічної політики.
Дивіться, у нас порядок роботи визначений наступний: ми запрошуємо представників комітетів і влаштовуємо дискусію, якщо є предмет дискусії. Якщо є  погодження в результаті цієї дискусії, то ми вносимо відповідну постанову. А оскільки зараз розмовляти ні з ким, то ми вам вдячні за те, що ви до нас прибули, але розглядати у відсутності представників іншого комітету немає можливості.

ПАПІЄВ М.М. У мене питання до автора. Яка кінцева інституція приймає рішення стосовно визнання банкрутства?

АЛЕКСЄЄВ С.О. Суд.

ПАПІЄВ М.М. Так от абсолютно логічно, що кінцевою інстанцією є суд, і суд саме приймає рішення по банкрутству. І моє таке бачення, щоб банкрутство було саме в предметі відання Комітету з питань правової політики. Це моя така суб’єктивна думка. Це не є питання Міністерства економіки.

КУПРІЄНКО О.В. Трошки не так. Суд приймає рішення про початок банкрутства і далі ідуть процедури: або відновлення платоспроможності боржника, або санація і відновлення його. Як правило, це все закінчується тим, що призначають арбітражного керуючого, який все розпродає направо-наліво, призначає зарплату собі 15 тисяч. Так ось тут правова сторона юридична закінчується після прийняття рішення судом, а далі іде чиста економіка.

АЛЕКСЄЄВ С.О. Дозвольте я поясню. Справа в тому, що раніше департамент з питань банкрутства знаходився в Міністерстві економіки, колись це було.  У 2010 році змінився предмет відання і департамент з питань банкрутства передали до Мін’юсту. Зараз Мін’юст регулює ці відносини.
Що таке Закон «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»? Це частина процесуального законодавства. Колега дуже правильно відмітив, що це питання виключно судових процедур. Тобто питання економіки – це трохи інше. І процедуру санації, і звіт ліквідатора – це затверджує суд і навіть узгоджує план санації, це частина процесуального законодавства. І до предмету відання Комітету з питань правової політики і правосуддя відносяться всі процесуальні кодекси, в тому числі господарсько-процесуальний.
І логічно ви правильно відмітили, що цей закон треба змінювати. Особисто в мене дуже багато напрацювань, я буду вносити деякі зміни до цього закону. Також державі дуже потрібен Закон про банкрутство фізичних осіб.
Але це частина процесуального законодавства і цілком логічно, що це предмет відання Комітету з питань правової політики і правосуддя.

КУПРІЄНКО О.В. Вдумайтесь у словосполучення «суд затверджує план санації». Ця суддя господарського суду, «офигенный специалист в экономике», йому приносять план санації підприємства, а він дивиться і його затверджує.

АЛЕКСЄЄВ С.О. Ні, трохи не так. Він узгоджується всіма кредиторами.

КУПРІЄНКО О.В. Давайте не проводити дискусію, я цю процедуру дуже добре знаю, як воно робиться, кого призначають арбітражними керуючими і що з цього виходить.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо ми знаємо результат цієї дискусії наперед, оскільки вже прийняли рішення про те, що не будемо розглядати це питання, то який сенс в цій дискусії?

КУПРІЄНКО О.В. В цій дискусії є сенс в тому, що ті, хто ніколи не мали справу з банкрутством, трошки розуміють як воно робиться.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, розглядаємо друге питання порядку денного – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо порядку притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України за вчинення корупційного правопорушення, внесений народним депутатом Лопушанським (р.№ 1057). У мене є два питання до членів комітету: щодо можливості розгляду у відсутності пана Лопушанського і щодо суті рішення.
Моя особиста думка полягає в тому, що подібні геніальні законопроекти можна розглядати і за відсутності автора. А рішення по даному законопроекту таке – пропонується відхилити. 
Я вам просто зачитаю першу ж зміну, яку пропонує пан Лопушанський, і все буде зрозуміло – «народному депутату України гарантується депутатська недоторканність на весь строк здійснення депутатських повноважень, крім випадків повідомлення про підозру його увчиненні кримінального правопорушення у сфері корупції».
Є потреба в обговоренні? Немає. Ставлю на голосування проект рішення в редакції запропонованій. Хто за? Хто проти? Хто утримався? -1. Рішення прийнято.
Наступні третє і четверте питання є альтернативними. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підлягання призову на військову службу або збори народних депутатів України (р.№1771), автори Вінник, Пашинський і проект Закону про внесення змін до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (щодо мобілізації народних депутатів України)  (р.№ 1771-1), автор Ничипоренко. 
Я пропоную об’єднати ці два питання при обговоренні. Маємо ситуацію, при якій окремі народні депутати мають бажання бути мобілізованими, мають бажання брати участь у проведенні АТО, причому в принципі відвідання зони проведення АТО цими народними депутатами ніким не оскаржується. Питання полягає в іншому. Окремі знову ж таки народні депутати де-факто включені в систему управління окремими військовими підрозділами. У них виникає бажання узаконити цю практику і надати можливість бути прикріпленими до своїх підрозділів, здійснювати там певні функції, при цьому залишатись народними депутатами України.
У нас проблема має концептуальний характер. Верховна Рада України здійснює свої повноваження на постійній основі, народний депутат України також здійснює свої повноваження на постійній основі. Верховна Рада України – це єдиний законодавчий орган. Відповідно до Конституції повноважний склад Верховної Ради України складає дві третини.

КИШКАР П.М. Мені можна висловитись?

ПИНЗЕНИК П.В. Так. 

КИШКАР П.М. Я погоджуюсь з тим, що має бути одне щось. Інститут державної служби не може бути роздвоєний, а військовослужбовці насправді є державні службовці особливого виду.

ПИНЗЕНИК П.В. Я би навіть попросив можливість внесення змін до законодавства в цій частині, але я би категорично би, наприклад, не допускав варіант, при якому Верховна Рада, яка є єдиним органом, який має повноваження затвердження указу Президента про введення воєнного стану, не може зібратись, тому що у неї немає повноважного складу.
КИШКАР П.М. Я особисто для себе і для інших людей, які мають внутрішнє переконання певний час свого життя віддавати війні, я не бачу ніяких перепон, навпаки, можна заїхати без паролю в АТО, показавши посвідчення, ось не дасть збрехати Лубінець, прослизнути між цим всім безладом, який там коїться.
Тому не бачу ніяких проблем. Маєш бажання підтримати своїх людей на війні, будь ласка, їдь. В тебе є час для роботи з виборцями, приділи його роботі з виборцями.

ПИНЗЕНИК П.В. Я розмовляв з Ничипоренком і не зрозумів в чому проблема. Ти можеш пояснити?

КИШКАР П.М. Дивіться, я не знаю, як ввести у військову організацію якісь почесні посади, і це, напевно, було б доречно у такий непростий час. Але люди, які започатковували волонтерський рух, вони зараз фактично мусять виконувати, відповідно до законів України, обов’язки народних депутатів України, а внутрішнє їхнє переконання – це бути там, разом з підрозділом. І питання полягає у роздвоєнні особистості.

ПИНЗЕНИК П.В. Питання у праві командування?

КИШКАР П.М. Так, в юридичному праві командувати, тобто вони хочуть залишити за собою право керувати підрозділами і право бути народним депутатом. Це юридично неможливо і безглуздо насправді.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Щоб отримати військове звання і військову пенсію.

КИШКАР П.М. Ні, для них це не важливо.

КУПРІЄНКО О.В. Ми створюємо тоді колізію.

КИШКАР П.М. Це двічі державний службовець і це неможливо.

КУПРІЄНКО О.В. Дозвольте мені прокоментувати цей закон.

КИШКАР П.М. Можна не коментувати? Давайте зразу проголосуємо.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Давайте.

КИШКАР П.М. Олег Васильович, я вас люблю і поважаю.

КУПРІЄНКО О.В. Я би вже сказав те, що я хотів. Якщо зараз взяти невелику сумку з грошима і пройти по військкоматам, де зареєстровані народні депутати, так всіх «неугодных» народних депутатів завтра призвуть по цьому закону.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, хто за запропоноване рішення комітету, прошу голосувати. Хто проти? Хто утримався? Одноголосно.
Будь ласка, колеги Данченко, Усов, з якого питання ви до нас прийшли?

ДАНЧЕНКО О.І. Нас запрошували по питанню переведення Укрпошти в інший комітет.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми вас запрошували минулого разу, а ви не прийшли. Давайте тоді повернемось до питання предметів відання комітету.

ДАНЧЕНКО О.І. Ми надсилали 11 лютого 2015 року негативну відповідь на це питання, тим більше, що всі члени вашого комітету її отримали. Ми категорично заперечуємо і не погоджуємось з такою пропозицією Комітету з питань транспорту.

ПИНЗЕНИК П.В. Нагадаю суть питання. Ідеться про поштовий зв’язок, який Комітет з питань транспорту хоче забрати собі, а Комітет з питань інформатизації каже, що він йому потрібний.

КИШКАР П.М. Якщо це поштовий зв’язок, то питань взагалі немає.

ПИНЗЕНИК П.В. Я хочу сказати, якщо у нас немає іншої сторони, то не буде і дискусії, відповідно ніякого проекту постанови ми вносити не будемо. А я так розумію, що погодження в цьому питанні не буде? Правильно?

ДАНЧЕНКО О.І. Я розмовляв з Дубневичем і він сказав, що повністю все погодив.

ПИНЗЕНИК П.В. Що саме він погодив?

ДАНЧЕНКО О.І. Що він не буде претендувати.

ПИНЗЕНИК П.В. От він і не з’явився минулого разу разом з вами. Дайте мені листа про відкликання, вірніше, хай вони дадуть, якщо вони погодили.
Проект постанови ми вносити не будемо, якщо ви тут не погодитесь з предметом відання.

КИШКАР П.М. Я пропоную зразу позицію Дубневича на сайт Комітету з питань Регламенту вивісити і все.

ПИНЗЕНИК П.В. Немає позиції.

ДАНЧЕНКО О.І. Добре, тоді до побачення.

ПИНЗЕНИК П.В. Наступне питання порядку денного – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав припинення нарахування заробітної плати за відшкодування витрат, пов’язаних з виконанням депутатських повноважень (р.№ 1099), автори Кожем’якін, Тимошенко.
Суть законопроекту зводиться до того, щоб не нараховувати заробітну плату народному депутату за відсутність на пленарному засіданні без поважних причин, на засіданні комітету, до складу якого його обрано. Власне, це питання Регламентом врегульовано. Не проводити виплати, пов’язані з виконанням депутатських повноважень, не відшкодовувати кошти за компенсацію вартості проїзду, оренди житла, за порушення присяги, пропуску без поважних причин протягом одного місяця 5 і більше пленарних засідань або однієї третини пленарних засідань протягом чергової сесії.
Кого ми послухаємо першим? Дмитро Васильович, ви брали участь у розробці цієї концепції? 

ШЛЕМКО Д.В. Ні, не брав участі. Але з точки зору логіки, коли ми говоримо про те, що треба якимось чином боротись з тим, що сьогодні у Верховній Раді є, то необхідно починати з елементарних речей. В даному випадку законопроект хоча би ці елементарні речі дає. Будемо говорити, що це адміністративні, і фінансові  в тому числі, вони будуть ставати вже загальнонародним надбанням.
Я думаю, що можна було б погодитись з цим.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я знаю, що є розпорядження Голови Верховної Ради, і ті народні депутати, які не розписались у відомості, їм не нараховується заробітна плата, і в Регламенті таке є.
Потім мене турбує порушення присяги. Хто це буде визначати?

КУПРІЄНКО О.В. Дозвольте?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

КУПРІЄНКО О.В. За відсутності народного депутата на пленарному засіданні без поважних причин, а також на засіданні комітету. Приходимо на пленарне засідання, ставимо підписи і пішов собі. Він присутній чи відсутній? Хто буде встановлювати факт присутності чи відсутності народного депутата? Можна поставити підпис, забрати документи і не піти на засідання.
Присутність на  засіданні комітету, то треба брати протоколи засідання всіх комітетів і дивитись присутність.

ШЛЕМКО Д.В. А ви що не знаєте, що комітет звітується?

КУПРІЄНКО О.В. Знаю. 

ШЛЕМКО Д.В. Бухгалтерія є.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я один раз не була і мені не нарахували.

КУПРІЄНКО О.В.  Факт порушення присяги може бути встановлений тільки судом, можливо, регламентним комітетом. Але ми тоді тільки і будемо робити, що встановлювати, хто порушував, а хто не порушував присягу.
Якщо прочитати присягу, ви знаєте, що там два речення, її порушити в принципі чи не порушити, то можна всіх під порушення або не під порушення підвести, тому що присяга – це взагалі декларація.
З юридичної точки зору норма не зовсім коректно прописана.

КИШКАР П.М. Я хочу наголосити, що такого роду законопроекти…

КУПРІЄНКО О.В. Я ще не договорив одну тезу, бо ти мене перебив.

КИШКАР П.М. Я не перебивав. 

КУПРІЄНКО О.В. Я вибачаюсь. Якщо під час пленарного засідання народний депутат голосує карткою іншого народного депутата, треба при кожному голосуванні фотографувати зал і дивитись, якою карткою він проголосував, що в принципі неможливо. Картка реєструється на будь-якому місці, співставляти і спіймати, що я голосую не своєю карткою, а з іншою прийшов, неможливо.

ПИНЗЕНИК П.В. Павло, будь ласка.

КИШКАР П.М. Моя ідея була така, що ми зараз вдаємось до розпису моральних норм. Повірте, якщо завтра в парламенті буде 4, 5, 10, 20 ідеологічних партій, то це така «чепуха».
Знаєте, людина слабка, але я зараз 21 годину витрачаю на виконання депутатських обов’язків, я навіть пропустив одне засідання комітету не через те, що відпочивав, а був в той момент на засіданні Комітету з питань оборони. Це абсолютно моральні норми, до виконання яких ми намагаємось зараз розписати законом, а потім ще притягнути депутата до відповідальності. Гра слів і не більше того, популізм чистої води.
Якщо мені тато і мама сказали, що таке мораль, то я мушу відповідально до своїх обов’язків ставитись, так я із закордону приїду, щоб брати участь у захисті своєї держави. І мені не треба казати, що є Конституція, доводити, що є закон, що треба голосувати своєю карткою. Не треба цього всього. І сьогодні ось це розписувати.
Правильно каже Олег Васильович, що треба фотографувати. Давайте зробимо норму живою, давайте. Так вам треба тоді ось такий талмуд розписати як це робиться, хто потім контролює, яким чином подаються?

КУПРІЄНКО О.В. По 3 контролюючі особи на кожного народного депутата поставимо, хай збоку стоять і реєструють.

КИШКАР П.М. Я більше, ніж популізм, це не вважаю.

ПИНЗЕНИК П.В. Є потреба обговорювати? 

ШЛЕМКО Д.В. Знаєте, я хотів би до тих, хто тут сидить сказати: а ви не знаєте, скільки в нас сьогодні є народних депутатів, яких бачили на першій сесії і можливо на останній? Назвати прізвища? От позаду мене сидить і біля вас там. От народного депутата, якого бачили один раз, йому виплачується зарплата спокійно, йому і в комітеті пишеться, що приходить. То хіба це популізм? Мені здається, що не популізм. А ви знаєте, що він ще може має номер в готелі, який теж проплачується.  Це що, нормою будемо вважати?

КИШКАР П.М. Я хочу пояснити. Тоді, коли людина, яка приходить і кидає свій голос комусь, буде чітко розуміти, що той, кому він віддав свій голос, відповідальна людина, яка знає, що буде робити в парламенті. От тоді це завершиться.
Якщо ви хочете сказати, що ви зараз напишете талмуд і це призведе до виконання, то це брехня. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Васильович, ви казали про  прізвища, і одна така людина була в одному з попередніх скликань, навіть не в одному, у нашій фракції. І що? Його знову переобрали.

ШЛЕМКО Д.В. У даному випадку, протягом закінчення місяця, буде чітко і ясно друкуватись стосовно того, скільки пропустив.

КУПРІЄНКО О.В. Як ви встановите? Розкажіть про механізм. Ідея гарна, підтримую обома руками.

ШЛЕМКО Д.В. Механізм чого?

КУПРІЄНКО О.В. Механізм реалізації відсутній, він мертвий. 

ШЛЕМКО Д.В. Який мертвий? Прийшов, не зареєструвався і його немає.

КУПРІЄНКО О.В. Зареєструвався і пішов гуляти.

КИШКАР П.М. Ви все вірно говорите. Ми ж розсудливі люди і не просто так це говоримо, ми впевнені, що воно не буде працювати. А тому вважаємо, що це популістична норма. Можливо, існує інструмент, коли такі речі можна буде реалізувати. Але ми сьогодні не знаємо, не бачимо цей інструмент. Можливо треба якусь програму написати.

ШЛЕМКО Д.В. Ви знаєте, за скільки один народний депутат може проголосувати?
КУПРІЄНКО О.В. За 15 секунд.

ШЛЕМКО Д.В. А у всіх попередніх скликаннях у рядочку стояли і за десятьох голосував один. Сьогодні, якби не було того, що записали в Регламенті, що не можна, то не було б і нинішньої ситуації, коли один може проголосувати за одного. Так зробили. 

КИШКАР П.М. Ось дивіться, в ідеалістичному світі закон не потрібен. От якби Олег Васильович не ображався, гарний юрист зробить все, щоб закон був у світі не потрібен, щоб люди діяли за мораллю.
А депутат як світло в кінці тунелю, має бути зразком, прикладом у дотриманні законодавства. Але для того, щоб він став моральним, не треба писати закон.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Знаете, этот вопрос переплетается с вопросом по поводу ведения новой системы «Рада». Да вы придумайте хоть три кнопки одновременно нажимать, если люди захотят голосовать за двоих, они будут голосовать за двоих. Я сижу на своем рабочем месте, вокруг меня пустые места, есть карточки, вот депутаты выходят. И если я политически решил для себя голосовать за себя одного, то меня никто не заставит голосовать еще за кого-то. 
С другой стороны, что самое пародоксальное, что я вас поддерживаю в этом вопросе. Почему? Наш избиратель, как правило, начинает задумываться о выборах перед самими выборами. И если нет аргументов, почему надо переизбирать депутата, что он пропускал заседания, не разрабатывал, и когда не было системы учета, хотя я вам скажу, что она уже существует. Я с удивлением для себя узнал, что есть общественная организация, которая смотрит за депутатами в Донецкой области, кто  сколько ходил, кто сколько законопроектов зарегистрировал. Поэтому уже есть система. 
Но в этом вопросе я вас поддерживаю. Надо начинать что-то делать. Да, может это популистские законы, но они должны быть.

КУПРІЄНКО О.В. Хлопці, не застосовуйте слово «популізм» по відношенню до колег, це образливе слово.

КИШКАР П.М. Добре. Я перепрошую.

КУПРІЄНКО О.В. Дивіться, дуже гарна ідея, але текст написано так, що не буде реалізовано. Тому правильна пропозиція – повернути, доопрацювати і може всім разом додумати, щоб воно працювало. А то тут ми витратили півгодини на обговорення, і в сесійній залі витратимо годину, за яку могли б прийняти 3-4 корисних закони.
Тому давайте зробимо те, що пропонується. Особисто, даю слово, що допоможу доопрацювати з цими термінами, процедурами, механізмами. Це гарна ідея. Але в тому вигляді як воно написано, то це мертвий закон. Він не буде реалізований, механізма ми не придумаємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, хто за проект рішення, запропонований комітетом, прошу голосувати. Хто проти?-2. Хто утримався? Рішення прийнято. Дякую. 
Переходимо до наступного питання порядку денного – проект Закону про внесення змін до Закону України «Про статус народного депутата України» (щодо оприлюднення задекларованих доходів народних депутатів), внесений народним депутатом Пинзеником Віктором Михайловичем (р.№1122). Суть законопроекту зводиться до того, щоб ввести звіт чи декларацію народного депутата України про декларування доходів народних депутатів України за формою, передбаченою Законом «Про засади запобігання і протидії корупції» та суми сплачених податків.
Далі. Ідея в принципі зрозуміла, але реалізація цієї ідеї в запропонованій редакції ставиться під великий сумнів.  
Суть проблеми, якщо коротко. Сама форма податкової декларації, яку ми здаємо до 1 квітня, передбачена відповідним законодавством. Форми і способи формування звітності, як запропоновано народним депутатом Пинзеником, законодавством не передбачені. Таким чином ми просто стикаємось з ситуацією, коли ідея ніби зрозуміла, бо стосується не стільки доходів, а оскільки сплати податків, але як її реалізувати по суті не пояснюється. 

КИШКАР П.М. Щодо сплати податків проголосувати чи щодо видатків?

КУПРІЄНКО О.В. Щодо видатків.
Народний депутат отримує зарплату тільки тут, податки за нього сплачує бухгалтерія.

КИШКАР П.М. Я розумію. Ви маєте доходи від корпоративних прав, акцій, пасивні доходи у вигляді роялті, наукова діяльність. Це просто маса інформації.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Шановні колеги, немає методики адміністрування в податковій.

КИШКАР П.М. Дивіться, є ще багато речей, наприклад, подарунки закордоном. Хто їх адмініструє чи покаже?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Справа питання видатків розглядалась під час внесення податкової реформи, яку вносив уряд, і це питання дуже серйозно обговорювалось. І податкова не знає, що з цим робити. Це треба, щоб пройшов певний час, вони отримають якісь гранти і так далі. 

КИШКАР П.М. А ви можете мені пояснити? У нас є така служба, яка називається фінмоніторинг. Вона зараз зобов’язана контролювати будь-які покупки більше якоїсь суми. Вона може надати по народним депутатам? 

КУПРІЄНКО О.В. Ні. Це треба проводити спеціальні перевірки.

ПИНЗЕНИК П.В. По-перше, вони отримують не всю інформацію. Там є суб’єкти первинного фінмоніторингу, включаючи нотаріусів і так далі.

КУПРІЄНКО О.В. Тільки тоді, коли народний депутат буде чітко знати, якщо він в декларації щось недопише і його виженуть з Верховної Ради, тоді буде все чесно записуватись. Поки такої норми немає, скільки б ми тут не писали законопроектів, там зобов’язання подавати, публікувати, це все просто норма для того, щоб щось там надрукувати, показати і потім один з одного посміятись і сказати, що той олігарх, а той не олігарх. Ну і що з цього? Які наслідки?

КИШКАР П.М. Я, до речі, тут погоджуюсь з Олегом Васильовичем. Дуже тонка межа індивідуальної свободи кожної людини. Іноді я не хочу, щоб знала моя дружина, що я купив їй квіти і розрахувався карткою, я умовно кажу, або купив їй діамант, а фінмоніторинг взяв і виставив, що я купив діамант, а я сказав, що це біжутерія. 
Звичайно, жарти жартами, але дуже тонка межа індивідуальної свободи людини. Не знаю, наскільки я правий, може пані Войцехівська мене поправить  як на це дивляться податкові органи, як це буде впроваджуватись.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я вважаю, що будь-яка дія має бути чимось підтверджена. Якщо ми не можемо підтвердити або спростувати те чи інше, то це знову викликає різні думки. Я щось зі стелі напишу, а хтось не перевірить, потім прийде антикорупційне бюро і буде розбиратись.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо суб’єктом формування даних, які передбачаються для внесення до декларації, є сам народний депутат України, то ці дані він може взяти тільки з двох джерел: зі своїх записок на манжетах та зі стелі, а друге джерело – дані податкової адміністрації. Для того, щоб він взяв ці дані у податковій, потрібно, щоб податкова мала відповідну форму звітності і теж була зобов’язана цим займатись.

КУПРІЄНКО О.В. А тепер питання до всіх. Хтось пам’ятає, що в минулому році комусь там дарували в січні чи в березні? А зараз треба буде записувати, тобто сісти і згадувати, але не все ж згадаєш. Недописав. Ще означає що? Внесення завідомо неправдивих відомостей в офіційний документ. Ідея гарна, а закладаємо міну.

ПИНЗЕНИК П.В. До одного з керівників секретаріату відповідного комітету приходить повідомлення від Національної комісії енергетики за підписом головного бухгалтера, що ми подарували вам в січні 2015 року значок. Він коштує 348 гривень. Дайте ваш імейл для того, щоб ми повідомили по формі, що ви одержали подарунок. То ми так і будемо збирати інформацію? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Звичайно.

ПИНЗЕНИК П.В. Про те, що вони подарували значок на 348 гривень?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А якщо вони напишуть, що подарували 500 тисяч вам?

ЄФРЕМОВА І.О. Давайте підводити риску. Я вам хочу сказати, що сьогоднішнє наше засідання, таке складається враження як «закрити» народного депутата. Треба дуже обережно до цього відноситись.

КУПРІЄНКО О.В. Якщо ви уважно слідкували за тими законопроектами, які ми інколи голосуємо по хабарам і неперевіреній вигоді, так ви б точно звернули увагу на те, що раніше це було умисне отримання чогось, так слово «умисне» зараз з закону прибрали. Тобто я заходжу до вас в кабінет, щось вам кладу на стіл і кажу, що хай полежить і пішов. А тут заходять і на вас одягають наручники.
Тому посадити народного депутата і будь-якого чиновника при тих змінах, які ми всі проголосували і слово «умисне» прибрали з Кримінального кодексу дозволяє всім зразу і надовго.

ПИНЗЕНИК П.В. Проект передбачає направлення суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Хто за це рішення, прошу проголосувати. Одноголосно. Дякую.
Наступне 8 питання – проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України (щодо внесення  проектів законів України до Верховної ради України), внесеного народними депутатами Віктором Пинзеником та Ігорем Гринівим ( р.№ 1121).
Колеги, якщо коротко, то Пинзеник і Гринів обмежують наше право законодавчої ініціативи на тій підставі, що ми є членами коаліції. Якщо ми члени коаліції, то нехай ми попередньо узгоджуємо з урядом. А до того, як почнемо обговорення, можемо проголосувати рішення комітету?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Відхилити зразу цей законопроект.
КУПРІЄНКО О.В. До речі, хто не знає, це було записано в коаліційній угоді і проти цього я виступав тоді, і воно знялось.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Відхиляємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Є потреба обговорювати це питання? Немає. Я прошу проголосувати. Дякую.
Наступне 9 питання – проект Закону про внесення змін до закону України «Про Регламент Верховної Ради України» (щодо народної експертизи законопроектів), поданого народним депутатом Петьовкою (р.№1152).

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Давайте зразу проголосуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Є потреба в обговоренні? Немає. З проектом рішення всі ознайомлені? Ставлю на голосування проект рішення. Одноголосно.
Розглядаємо 10 питання порядку денного – про проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України (щодо порядку призначення та звільнення з посади Голови Національного банку України), поданого народним депутатом Дзензерським (р.№ 1399).
Якщо коротко, то ідеться про те, щоб встановити обов’язок розгляду питання за повною процедурою. Проект не позбавлений технічних недоліків, однак можливо їх виправити на підході другого читання.
Які є думки з цього приводу? Проект рішення передбачає рекомендувати  Верховній Раді прийняти за основу. Будуть інші думки, заперечення, альтернативні пропозиції? Немає. Шановні колеги, прошу голосувати. Хто проти? Хто утримався? -1. Рішення прийнято.
Розглядаємо 12 питання порядку денного – про проект Закону про внесення змін до Закону України «Про комітети Верховної Ради України» (щодо доступу засобів масової інформації до засідань комітетів Верховної Ради України), поданого народним депутатом Різаненком (р.№ 1228).
Власне, це питання виникало більше у попередньому скликанні, в цьому скликанні особливих проблем немає, але можливо воно дійсно потребує врегулювання. Я знаю, що наші колеги з фракції «Самопоміч»  наполягали на його розгляді. Ідеться про право представників ЗМІ бути присутніми на засіданні комітету, проводити відеозйомку, трансляцію засідання на радіо та телебаченні на відкритих засіданнях комітетів, крім випадків, коли проводяться закриті засідання.
Я проводив розмову з авторами законопроекту. Єдине у що ми впирались тоді, то це питання фінансово-економічного обгрунтування цього законопроекту, а в цій редакції, яка запропонована Павлом Різаненком, це питання знято повністю, тобто трансляція засідань можлива у випадку, коли це ідеться про онлайн-трансляцію в мережі Інтернет і не потребує жодних видатків і не ставить в обов’язок Апарату Верховної Ради цю онлайн-трансляцію забезпечувати. 
Олег Васильович, будь ласка.

КУПРІЄНКО О.В. Комітети інформують громадськість про свою діяльність. Де, як і яким чином? Тобто норма ця потребує додаткової інструкції чи якоїсь постанови? Якщо написати, що інформують, то треба писати як: через засоби масової інформації, на веб-сайті або іншим чином. 
Наступне. Право бути присутнім. Для того, щоб зірвати роботу комітету, коли розглядають серйозне питання, достатньо пригнати 150 журналістів, і засідання комітету не буде. Тобто дописати – враховуючи технічні можливості приміщення. 

КИШКАР П.М.  Просто треба в рішення комітету записати.

КУПРІЄНКО О.В. Я просто вношу пропозицію.
ШЛЕМКО Д.В. Ми не є ініціатори, ми не можемо приймати пропозиції.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми можемо у другому читанні.

ШЛЕМКО Д.В. Так. Я ж кажу, що ми приймаємо зараз за основу в першому читанні, а ви тоді вносите пропозиції.

КУПРІЄНКО О.В. Чому я? Всі будуть вносити пропозиції.

ШЛЕМКО Д.В. Та немає питань.

КУПРІЄНКО О.В. Дивіться, для чого я це зараз кажу? Коли буде це обговорюватись, то у своїй фракції ви скажете, що є таке зауваження, дайте мені слово. Ви тоді виступите і скажете, що це треба добавити і це.

КИШКАР П.М. Які саме ЗМІ будуть мати доступ на засідання комітетів?

КУПРІЄНКО О.В. Акредитовані.

КИШКАР П.М. Акредитовані, то це мене влаштовує. Питання в тому чи акредитовані російські?

КУПРІЄНКО О.В. Акредитовані у Верховній Раді. Це буде доповнення до закону у другому читанні.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ми ж заборонили ці російські ЗМІ.

ШЛЕМКО Д.В. Сьогодні немає жодного акредитованого російського каналу у Верховній Раді.
КИШКАР П.М. Я вам хочу пояснити. При переході через турнікети представники ЗМІ. відповідно до положення про акредитацію, мусять показати або акредитацію, або паспорт. На сьогодні фактично люди, які є акредитовані і в них забрали акредитацію, проходять до залу і в кулуари за паспортами, бо в інструкції чітко написано: або-або.

ШЛЕМКО Д.В. Перший раз чую, що можна пройти за паспортом. Давайте завтра разом підійдемо і подивимось. Немає такого.

КИШКАР П.М. Питання в тому, що треба дописати: і акредитація, і паспорт в обов’язковому порядку.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, можемо приймати за основу? Можемо. Хто за? Одноголосно. Дякую.
Наступне 13 питання логічно пов’язане з попереднім. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов’язковості онлайн-трансляції відкритих засідань комітетів Верховної Ради України, внесений народними  депутатами Томенком, Арешонковим. 
Чим відрізняються по суті пропозиції, які ми зараз розглядаємо?  Там ми даємо можливість проводити трансляцію, в тому числі в онлайн-режимі, якщо є такі технічні можливості у представників ЗМІ, а тут ми покладаємо обов’язок на Апарат Верховної Ради забезпечити онлайн-трансляцію. Скільки це грошей, невідомо, але це треба рахувати. За інформацією Апарату це потребує проведення тендеру на розробку відповідного програмного комплексу.
Проблема ще полягає в чому? Я пам’ятаю, що Голова Верховної Ради на самому початку роботи Верховної Ради говорив про те, що в нього є така політична воля – забезпечити онлайн-трансляцію і виділить на це кошти. Навіть якщо б на це він знайшов кошти поза межами кошторису Верховної Ради і державного бюджету, то використати їх він не зможе, тому що просто заборонено.
Давайте заслухаємо автора ініціативи. Будь ласка, Володимир Юрійович.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Власне кажучи, ми якби озвучили або намагаємось узаконити вимоги громадських організацій з тим, щоб забезпечити більш широкий доступ і гласність до роботи комітетів Верховної Ради. 
Ми пропонуємо саме таку форму, тому що я, виходячи з роботи Житомирської обласної ради, там теж ми рік займались цією темою. Власне, нам вдалось забезпечити пряму онлайн-трансляцію. Великих коштів це не потребувало і в принципі ми вважали, що від цього є користь, тому що я розумію, що невелика кількість громадян цікавиться прямою онлайн-трансляцією. Враховуючи сучасні реалії і розвиток технологій, то я вбачав, що щось в цьому є. Я пропоную, що давайте обміняємось думками.

КУПРІЄНКО О.В. Я придумав. Гласність засідань Верховної Ради забезпечується шляхом, вставляємо два слова – надання можливості і далі по тексту.

ПИНЗЕНИК П.В. Дванадцятим питанням ми це врегулювали. Якщо це приймає Верховна Рада, то можливість онлайн-трансляції є.

КУПРІЄНКО О.В. Хвилиночку. Ми в закон прописуємо, що онлайн-трансляція засідання забезпечується шляхом, але не сказано ким, а сказано як. Хто має забезпечувати: Апарат Верховної Ради чи комітет? Гласність забезпечується. Хто має забезпечувати? Це не прописано.
Розумієте, тут немає прямої норми обов’язку когось це виконувати. Ми просто кажемо, що забезпечується як, а ким не сказано. Якщо ми тут добавимо, що шляхом надання можливості, а що таке – надання можливості? Є журналісти, став камеру та транслюй. Все. І ми не беремо на себе обов’язки, але даємо можливість робити це гласно і відкрито тим, хто хоче. Давайте внесемо пропозицію, розкажемо це і тоді немає обов’язку кошти витрачати.  Будуть кошти, зробимо і все буде добре.

ПИНЗЕНИК П.В. Кому надання можливостей?

КУПРІЄНКО О.В. Бажаючим. Забезпечується шляхом надання можливості онлайн-трансляції в повному обсязі і далі по тексту.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Добре. Тоді треба повернути, щоб вони внесли те, що він пропонує. Ми ж не можемо з голосу вносити свої правки.

КУПРІЄНКО О.В. Згоден.

ПИНЗЕНИК П.В. Знаєте, що мене починає дратувати? Те, що ми починаємо бити по хвостам. Тобто якісь проблеми виникають, потім так чи інакше вирішуються. Представники ЗМІ на засідання комітетів допускаються, пишуть все, що хочуть, слухають все, що хочуть. Потім починаються заднім числом ініціативи,  які намагаються  це врегулювати.

КУПРІЄНКО О.В. Коротенький юридичний коментар. Ця норма не зовсім коректна. Саме слово «гласність» передбачає те, що тут написано. Якщо написано, що засідання комітетів проводиться гласне, а не закрите, то це вже допуск, це вже трансляція, приходьте і робіть, що хочете.
По аналогії Закону про місцеве самоврядування сесії рад проводяться гласно. Це означає, що будь-яка людина може прийти і не треба брати дозволу як у нас це роблять.

КИШКАР П.М. Можна один сумнів, щоб оптимізм трохи розвіяти. Мене лякає у всьому цьому слово «обов’язковість» і я поясню чому. От я присутній на засіданні комітету, розумію, що онлайн-трансляції не буде, значить, і засідання комітету не буде, бо обов’язково треба, щоб була онлайн-трансляція. 
Звичайно, ідея хороша, тому треба це робити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Можу ставити на голосування проект рішення? Можу. Хто за запропонований проект рішення, прошу голосувати. Хто проти? Хто утримався?- 2. Рішення прийнято. 
А тепер розкажіть як ви будете нам гласність забезпечувати?

КИШКАР П.М. Я хочу вам розказати як це робив Різаненко. Він приходив сам  зі своєю камерою на засідання Броварської міської ради і виставляв  онлайн. Так він забезпечував гласність. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Я хочу сказати, що у нас на засіданні присутній голова Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування  Сергій Власенко. Ми дуже вдячні за те, що ви підійшли. У нас був присутній пан Алексєєв, який вносив пропозиції щодо зміни предметів відання, зокрема він пропонував забрати у Комітету з питань правової політики та правосуддя банкрутство. Більше дискутувати з вами нікому по питанню, яке виноситься сьогодні на порядок денний щод зміни предметів відання.
Сергій Володимирович, у нас є така практика. Якщо опоненти, які претендують також на зміну предметів відання від Комітету з питань правової політики, не з’являються, то і предмету дискусії немає. Ми готові вислухати вашу точку зору, але приймати рішення в такій ситуації ми, на жаль, не зможемо.

ВЛАСЕНКО С.В. Шановні колеги, просто під час формування предметів відання комітетів відбулись деякі дивні, на мій погляд, речі, які не обгрунтовані історично, і що саме головне – не обгрунтовані логічно.  От зокрема з тих питань, які історично, як мінімум з 5 скликання до нашого 8 скликання, були у віданні Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування, були забрані цілі шматки. Я скажу, що від нас забрали законодавче забезпечення діяльності Кабінету Міністрів України, центральних органів виконавчої влади, але при цьому нам залишили питання державної служби.
У мене є пропозиція: або ви заберіть все, або віддайте все. Але так, що питання державної служби у нас, а питання діяльності центральних органів виконавчої влади, які дуже пов’язані, знаходяться у іншому комітеті, то це нелогічно. І мені незрозуміло, на якій підставі це все передано Комітету  з питань правової політики? Абсолютно аналогічна ситуація з виборами, референдумом та іншими волевиявленнями громадян.
Якщо у мене в комітеті засади місцевого самоврядування, припустимо, а місцеві вибори знаходяться у Князевича, то де тут логіка? Або заберіть у мене місцеве самоврядування і віддайте йому, або поверніть назад місцеві вибори, бо воно одне без іншого не працює. І тоді Голова Верховної Ради  для того, щоб, умовно кажучи, це питання вивчити,  змушений створювати якісь спільні групи і так далі.
Мені здається об’єктивно, не тому, що я сьогодні голова цього комітету, що правовий комітет перевантажений питаннями і туди віднесені не лише питання чисто правові, там віднесено дуже багато так званих суміжних питань, які відносяться дуже так дотично до юриспруденції.
Я розумію, що рішення сьогодні не буде, але просто довів вам свою позицію. Ще раз можу зацитувати конкретно, що було передано від нас до Комітету з питань правової політики: законодавче забезпечення діяльності Кабінету Міністрів та центральних  органів виконавчої влади; вибори. Референдуми та інші форми волевиявлення громадян; статус та діяльність політичних партій і питання, пов’язані з роботою ЦВК. Тобто це завжди історично, принаймні, починаючи з 5 скликання, було в нашому комітеті.
Якщо хтось хоче зробити цей комітет просто комітетом з місцевого самоврядування, то немає питань, давайте назвемо комітет з місцевого самоврядування, передамо туди всі питання, пов’язані з місцевим самоврядуванням. Все інше віддамо в інший комітет.
У мене така пропозиція: або поверніть мені назад в комітет, або заберіть ще щось у мене і віддайте туди, де потрібно. Я не заперечую проти жодного рішення, але загальне рішення повинно бути логічним.

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Володимирович, скажіть, будь ласка, а на робочому рівні консультації з Комітетом з питань правової політики проводились? Якщо проводились, то до чого вони привели?

ВЛАСЕНКО С.В. З комітетом я не проводив консультацій, я проводив консультації з головою комітету. Він розуміє, що це валіза без ручки, вона не дуже потрібна, але віддавати шкода. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я можу процитувати його. Він сказав, що заперечує проти зміни предмету відання.

ВЛАСЕНКО С.В. Заперечує?

ПИНЗЕНИК П.В. Заперечує.

ВЛАСЕНКО С.В. Я ж так і сказав, що він розуміє, що воно йому не потрібно, але віддавати шкода. Це по суті означає, що він заперечує.
Але я ще раз кажу: або заберіть у мене частину повноважень і віддайте туди, щоб воно було разом. Не можна займатись питаннями місцевого самоврядування, не розуміючи систему виборів і не впливаючи на систему виборів. Так само не можна займатись державною службою, не займаючись питаннями центральних органів виконавчої влади.

КИШКАР П.М. Ми обговорювали на фракції це питання і повністю будемо вас підтримувати. Шкода, що Князевича немає, бо у нас є суттєві претензії до матеріальної частини роботи цього комітету. Тобто людина, яка бере по середині завжди, то я б звільнив його зразу. Він ні нашим, ні вашим. Він навіть щодо суддів сьогодні зачитав рішення, яке не є рішенням. 
Я не готовий взагалі співпрацювати з таким комітетом, з таким керівником, який не дає ні так, ані ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Васильович.

ШЛЕМКО Д.В. Я вношу пропозицію наступним чином. Безперечно, це треба вирішувати, і Сергій Володимирович правий, бо у 5, 6, 7 скликаннях це все було у віданні цього комітету. Сьогодні ми це вирішити не можемо, бо немає голови іншого комітету.
Я пропоную на наступне засідання запросити ще раз двох. Якщо не прийде Князевич, то приймати рішення без Князевича, тому що далі так не можна.

ПИНЗЕНИК П.В. Так, Князевича треба запрошувати, не потрібно замовчувати проблему.

ВЛАСЕНКО С.В. Дивіться, у мене одне питання, я перепрошую, що беру слово. Що ж у нас відбувається? У мене, умовно кажучи, бо мені задають питання, всі думають, що це питання комітету і приходять до мене, по питаннях місцевих виборів. У нас сьогодні конституційний строк призначення місцевих виборів – це жовтень 2015 року. Ми за півроку повинні мати закон. Вже початок березня, а там ще «конь не валялся». Потім почнуться ігрища.
У мене сьогодні відбуваються ігрища з Законом про люстрацію. Отримавши негативний висновок Венеціанської комісії по Закону про люстрацію ще у листопаді-грудні  минулого року, поїхавши туди, бо там був Ємець, там були інші представники цього комітету, вони, пробачте мене, що робили. Тобто пройшло 2,5 місяці, наскільки я знаю, їм було поставлено строк в три місяці, а зараз вони перекидають цей законопроект на нас. Зрозуміло, що я написав все, що я думаю.
Якщо ми говоримо про проведення децентралізації, то децентралізацію проводити неможливо, не розуміючи систему виборів. Все це повинно бути узгоджено.
Ще раз кажу: хочете забрати від мене, то заберіть.

ПИНЗЕНИК П.В. А якщо погодяться забрати від вас?

ВЛАСЕНКО С.В. Ще раз я кажу – заберіть.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Васильович, ви праві.

ШЛЕМКО Д.В. Нехай прийдуть. Давайте ми узгодимо позицію.

КИШКАР П.М. Зобов’язати прийти, а не просто попросити.

ВЛАСЕНКО С.В. Знову ж таки я не хочу критикувати роботу іншого комітету, я там був один раз на засіданні.

КИШКАР П.М. Ви почитайте його рішення, не треба нічого коментувати. 

ВЛАСЕНКО С.В. Тому у мене прохання – розглянути це найшвидше. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дуже дякую вам, Сергій Володимирович, за те, що ви до нас прийшли. Будемо сподіватись, що і голова Комітету з питань правової політики прийде.  

ЄФРЕМОВА І.С. Павло Васильович, для того, щоб не було збігу в середу, давайте назначимо на інший день і на інший час, бо вони проводять засідання своїх комітетів.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми переговоримо.
Розглядаємо 14 питання порядку денного – проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів незаконного видобутку бурштину, встановлення можливих зловживань, що мають ознаки корупційних дій у системі Міністерства внутрішніх справ, Генеральної прокуратури України, Міністерства екології та природних ресурсів України та Державного агентства лісових ресурсів України у період з січня 2014 року по теперішній час (р.№2131), внесеного народним депутатом Євтушком.
Євтушок просить перенести.

ШЛЕМКО Д.В. Я переговорив сьогодні з ним, він погодився з тими зауваженнями. Він ще раз проведе повторно процедурою.

ПИНЗЕНИК П.В. Ставлю на голосування питання про перенесення розгляду. Одноголосно. Дякую.
Розглядаємо 15 питання – проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань підготовки законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо децентралізації влади в державі, внесений Писаренком (р.№ 1390, доопрацьований). Шановні колеги, ви ознайомлені з проектом рішення? Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно.
16 питання – проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 5 лютого 2015 року про прийняття в цілому як закон проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо захисту телерадіопростору України (р. №1317-П), поданого народним депутатом Папієвим. Шкода, що зараз немає нашого колеги Папієва.
Про що ідеться? Маємо рішення по законопроекту №1317. Цей законопроект не підписаний Головою Верховної Ради на тій підставі, що нашими колегами Папієвим і Бойко внесений відповідно до Регламенту проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради в зв’язку з недоліками при прийнятті цього рішення.
Регламент передбачає два можливих висновки з цього питання. Один висновок може полягати в тому, що ми виносимо це на розгляд Верховної Ради, а другий висновок може полягати в тому, що ми зазначаємо за недоцільне розгляд на засіданні Верховної Ради. Насправді при розгляді цього питання, як свідчить стенограма, яка додається до матеріалів, певні порушення Регламенту таки відбувались, зокрема, не була поставлена на голосування на підтвердження поправка на вимогу народного депутата України.
В зв’язку з цим я прошу висловитись народних депутатів щодо цих двох можливих варіантів рішення: або ми виносимо це питання в зал, і якщо постанова набирає достатньої кількості голосів, то Голова Верховної Ради  підписує відповідний закон № 1317, якщо ж постанова не набирає необхідної кількості голосів, то відповідно рішення про прийняття закону №1317 є скасованим.
Другий варіант - ми вважаємо за недоцільне внесення цієї постанови до залу, відповідно Голова Верховної Ради одержує підстави для підписання закону.
Хто хоче висловитись?

КИШКАР П.М. Я би просто не тягнув з цим питанням і виносив його в зал, знаючи на 99%, що він не буде підтриманий. Я би виносив його в зал.

ПИНЗЕНИК П.В. Ви висловлюєтесь за підтримку проекту рішення комітету?

КИШКАР П.М. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще які будуть думки? Тобто іншими словами, шановні колеги, даємо можливість Верховній Раді швидше визначитись щодо цієї постанови, підтримати її, хай Гройсман її підписує.

КУПРІЄНКО О.В. Є одне але. Це не по цьому законопроекту, а  взагалі по роботі Верховної Ради. Це не перший закон, де поправки, які вносяться, не голосуються і кажуть, що під стенограму запишіть, а потім в тексті вони не з’являються. Треба цьому покласти край.
Це дрібні порушення Регламенту, які взагалі не повинні бути. Як приклад, не хотілось би це виносити як «сор из избы» і влаштовувати суперечки всередині коаліції, але з незрозумілих для мене причин все-таки, якщо написано в Регламенті, вносять поправку, хоч це не поправка, а пропозиція, але з голосу, але вона актуальна, то проголосуйте. Або якщо сказали, що з поправками, так тоді не треба забувати ці поправки, які хтось вносив, а потім вони в тексті не з’являються.

КИШКАР П.М. А як же політична доцільність?
КУПРІЄНКО О.В. Я не за політичну доцільність, я за політичну раціональність. Я вважаю, що треба зреагувати певним чином. Я думаю, що треба не доручити, а звернутись до голови регламентного комітету. 

ПИНЗЕНИК П.В. Левченка?

КУПРІЄНКО О.В. Ви ж знаєте, що Левченко по закону ніколи не може бути головою будь-якого комітету.
Отже, треба переговорити з Головою Верховної Ради, звернути на це увагу, тому що це буде отакими боками вилазити. Там сидить не одна людина, яка за цим слідкує, і зараз позакидують нас паперами.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Давайте запропонуємо зустрітись комітетом з Головою і поговоримо на цю тему.

КИШКАР П.М. Я думаю, що це буде даремно витрачений час членів комітету, тому що в законі написано, що в 10 годин початок сесійної роботи.

КУПРІЄНКО О.В. В Регламенті написано, що після того він має оголосити, скільки депутатів присутні в залі, скільки відсутніх з поважних причин, а скільки – без поважних причин з зазначенням прізвища. Жодного разу це не було зроблено.

КИШКАР П.М. А в чому проблема?

КУПРІЄНКО О.В. Ми регламентний комітет і маємо на це реагувати.
Це я хотів запропонувати в «різному», щоб поставити питання і запросити Голову Верховної Ради для з’ясування питань щодо недопущення порушень Регламенту при проведенні сесійних засідань.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте на «різне».
Одне тільки питання, Олег Васильович, на завершення цього.  Ми ж пропонували, вам доручали узагальнити найбільш типові порушення Регламенту в роботі нашого скликання.

КУПРІЄНКО О.В. Пояснюю. Питання в принципі готове, але моя особиста думка і переконання. Якщо ми зараз почнемо, немає Папієва, хоча він, я думаю, це теж мав підтримати як людина, а не як політик, влаштовувати сварки і оце перетягування, то це має бути реакція. Реакція має бути, пропозиція відсторонити Гройсмана мінімум як на один день керування Радою. Це конфлікт. Якщо нам немає про що поговорити в суспільстві, то давайте про це говорити.
Цього не можна робити, політично не можна робити.

ПИНЗЕНИК П.В. А Володимир Юрійович пропонує зустрітись з Головою Верховної Ради.

КУПРІЄНКО О.В. Я пояснюю, воно готове. Я навмисно поки не виношу сюди в Комітет, тому що процес запущений, має бути реакція, має бути документ на виході.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте в робочому порядку.

КУПРІЄНКО О.В. А в робочому порядку зустрітись і розказати, що Володимир Борисович, давайте робити так, щоб у нас не було підстав вживати таких заходів і це все виносити. Якщо на наступне засідання регламентного комітету,  якщо ми приймемо рішення запросити, не прийде Гройсман, то я підготую, винесу це питання на комітет і тоді побачите, скільки там порушень. Там взагалі на тиждень треба його відсторонювати.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за проект рішення, підготовлений комітетом, прошу голосувати. Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно.
Розглядаємо наступне питання – про роз’яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про комітети Верховної Ради України» та Регламенту Верховної ради України стосовно запрошення ініціатора внесення законопроекту, проекту іншого акта на засідання комітету Верховної Ради України.
Народний депутат Богомолець звернулась до нашого комітету з приводу такого питання. Практика роботи окремих комітетів іде наступним чином: немає ініціатора законопроекту, питання не розглядаємо і переносимо. Вона питає, чи це правильно? 
Зміст роз’яснення, яке ми можемо надати народному депутату Богомолець зводиться до наступного: комітет вільний у виборі матеріалів, які йому потрібні для розгляду законопроекту, в тому числі він має право запрошувати народного депутата, він має право, але не зобов’язаний переносити розгляд питання, якщо народний депутат не з’явився, він має право отримувати матеріали від органів виконавчої влади, ніхто його в цьому не обмежує. Але це абсолютно не означає, якщо народного депутата як  автора ініціативи немає, то комітет не може прийняти рішення з приводу законопроекту. Власне, такими підходами в діяльності нашого комітету керуємося. 
Можна ставити питання про затвердження роз’яснення на голосування? Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно.

КИШКАР П.М. Я хочу сказати для стенограми. Просто, що можуть бути запрошені і щоб це не було зупинкою для винесення рішення комітетом, тому що в нас іноді спекулюють в інший бік. Я розумію навіщо це робиться, але не розумію чому не виконується.

ПИНЗЕНИК П.В. Там є інша норма: є 30 днів на розгляд у першому читанні, є право ініціювати включення до розгляду на засіданні після закінчення цього 30-денного строку. Тобто в принципі норми Регламенту між собою пов’язані.
Наступне додаткове питання, яке ми включили до порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо організації роботи Верховної Ради України), внесений народним депутатом Гройсманом (р. № 2300) від сьогоднішньої дати.
В принципі проект доволі простий. Оскільки ми не мали можливості ознайомитись наперед з висновком, то будемо займатись ним спільно. Маємо пропозицію про внесення змін до статті 7 Закону «Про комітети Верховної Ради України», додано додатково підставу, не підставу, а  розшифровано підставу зміни персонального складу комітетів, ідеться про відкликання членів комітету і добавляється (за пропозицією депутатської фракції, за квотою якої народний депутат України був обраний на посаду).
Далі. Збільшується строк, на який народний депутат України може бути позбавлений права відвідання пленарних засідань – до 15 пленарних засідань.
Далі. Врегульовується питання про неможливість участі народного депутата України, обраного за виборчим списком політичної партії у складі депутатської фракції або групи, відмінної від фракції політичної партії, за списком якої він пройшов у Верховну Раду. Тобто забороняється народному депутату, який пройшов за списком політичної партії «Комуністи за лібералізм», після того як він увійшов у Верховну Раду і вийшов з цієї фракції, увійти до складу будь-якої іншої депутатської фракції або групи.
Далі. Робиться спроба врегулювати питання імперативного мандату. 

ШЛЕМКО Д.В. Вірніше, відновлюється спроба. 

КУПРІЄНКО О.В. Якщо вийшов, так поклади мандат; якщо вигнали, то позафракційний.

ПИНЗЕНИК П.В. Це порушення рішення Конституційного суду.

ШЛЕМКО Д.В. Безперечно. 

КИШКАР П.М. Тут має бути чітка логіка. Якщо люди голосували за комуністів, то будь у колоні під червоними прапорами.

(Іде загальна дискусія)

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А як поступати в одномандатному виборчому окрузі? За список, то немає питань, є логіка. А що робити з мажоритарниками?

КИШКАР П.М. Не буде мажоритарників.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це дискусійне питання.

КУПРІЄНКО О.В. Я би взагалі не чіпав цей імперативний мандат. Розумієте, тут є одна «лазейка» неврахована, що виключені депутати мають право об’єднатись у групу. Для того, щоб цього не було, то треба у 6 пункт, де написано, що не можуть входити до складу депутатських фракцій, депутатських груп або утворювати групу, тоді ми всі «лазейки» закриємо. І тоді всі виключені будуть позафракційними і нікуди не увійдуть.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, я бачу два варіанти вирішення цього питання. Перший варіант – в принципі для того, щоб ми розглядали це питання і рекомендували  проект рішення на перше читання, ми б мали отримати висновок Науково-експертного управління. Такого висновку природно бути не може, тому що зараз у нас 4 березня, рівно той день, коли зареєстрований. Питання є нагальним і виникло воно не просто так, а у зв’язку з певними подіями у Верховній Раді України. 
Є такий можливий варіант – рекомендувати  включити законопроект до порядку денного сесії і прийняти його за основу та в першому читанні.
Другий варіант – включити до порядку денного сесії і скоротити строки підготовки.
Третій варіант – нічого не робити і чекати за загальною процедурою висновку Науково-експертного управління і тоді приймати щодо нього рішення.

КУПРІЄНКО О.В. Треба вносити в зал.

КИШКАР П.М. Знаєте, невиконання Закону України «Про статут Збройних сил» призвело до того, що ми втратили Крим. Невиконання паном Турчиновим багатьох законів України призвело до того, що розпочалась війна на Сході України.
Внесенням деяких законів, в тому числі відношусь з великою повагою до Володимира Борисовича,  які суперечать Конституції України і рішенню Конституційного суду, які говорять про неможливість імперативного мандату, призводять до негативного ставлення до нас як до комітету і як до Верховної Ради в цілому.
Якщо це буде закон, який буде відповідати Конституції, тому рішенню Конституційного суду, яке зараз є, то я готовий його підтримати і фракція також. За будь-які неконституційні речі ми голосувати не будемо. 

КУПРІЄНКО О.В. Ось дивіться, ця ситуація може бути врегульована. 59 стаття говорить, що народні депутати обрані за виборчими списками та народні депутати, які висунуті партіями, які були виключені чи вийшли зі складу депутатських фракцій, це можна залишити, залишаються позафракційними та не можуть увійти до інших депутатських фракцій. 
Друге. Народні депутати, обрані та виключені, відкликаються з посад членів комітету, голови, заступника та секретаря у порядку, визначеному Законом про комітети. У  Законі про комітети є  цей порядок. І все, ця ситуація врегульовується.

ПИНЗЕНИК П.В. Я вчора був на нараді у Гройсмана, в тому числі піднімалось питання імперативного мандату. А тепер з приводу рішення нашого комітету. Можна рекомендувати включити до порядку денного сесії, а тоді вже розглядати.

КУПРІЄНКО О.В. Те, що Кишкар говорить, в принципі я погоджуюсь з тим, що це треба звідси виключити, але між першим і другим читанням це можна зробити.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ось, наприклад, складається така ситуація, що я не погоджуюсь з рішенням фракції та з рішенням голови фракції. Вони мене виключають і за мою політичну позицію на мене чіпляють жовту зірочку.

КУПРІЄНКО О.В. Не можна.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Не можна. 

КУПРІЄНКО О.В. Позафракційна. Ви не втрачаєте права законодавчої ініціативи.

(Іде загальна дискусія)

КУПРІЄНКО О.В. Давайте внесемо в зал.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У меня есть реплика. Внесение этого законопроекта Гройсмана  в зал вызвали те события, которые вчера произошли в Верховной Раде. Понятно, было очень неприятно ему как председательствующему на этом собрании, были попытки его остановить, это ни к чему не привело. Он теперь хочет повлиять на эти все процессы, но импульсивное решение не всегда хорошее.
Вопрос очень серьезный. Императивный мандат обсуждался на уровне Конституционного суда Украины. Мы, конечно, стремимся в Европейский Союз. В европейской практике такого понятия как императивный мандат нет вообще. 
Поэтому спешить с принятием этого закона, выносить его в зал, то это скорее всего будет политическое решение, которое ничем не подкреплено. Мое предложение – дождаться решения Научно-экспертного управления. 

КУПРІЄНКО О.В. Давайте той законопроект, який я написав, зареєструємо, і буде все нормально. І не треба буде лізти в «дебри» імперативного мандату.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Не надо спешить с таким вопросом.

КУПРІЄНКО О.В. Там нічого не робиться, крім заборони входити в інші депутатські фракції та групи.

ШЛЕМКО Д.В. Я хочу сказати, що це було обумовлено не тільки тим, що вчора відбулась нарада, а тим, що у окремих політичних сил є заяви про вихід добровільний. Таким чином цей процес хочуть унормувати. Логічно його треба унормувати. А імперативний мандат – це означає вже повернутись до рудименту, який вже існував, ми пройшли вже ці етапи.
Те, що треба вирішувати, то безперечно. Є два шляхи вирішення: вносити в зал і є можливість реєструвати те, що ви, так же реєструвати як альтернативний, і ми вносимо в зал і працюємо, а тоді відкидаємо те, що є, до другого читання. А тоді треба вести розмову у всіх політичних силах, тому що є бажання крупних політичних сил урегулювати, щоб цього не відбувалось.

КУПРІЄНКО О.В. Я вважаю буде розумним зробити те, що я написав.

КИШКАР П.М. Я вам нагадаю положення Закону України про статус народного депутата. Ви маєте повне право зареєструвати цей законопроект.

КУПРІЄНКО О.В. Питань немає. Я його зареєструю.

ПИНЗЕНИК П.В. Враховуючи настрої, які поділяють народні депутати на засіданні, очевидно, що підтримка за основу навряд чи відбудеться. Тепер давайте обговоримо наступний варіант: або знімати з розгляду і розглядати в загальному порядку, або рекомендувати включати  до порядку денного сесії.

ШЛЕМКО Д.В. Обов’язково треба включати до порядку денного сесії. 

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо ми ідемо по цьому шляху, я пропоную тоді висновок не затверджувати в тій редакції, яка була запропонована. До висновку ми повернемось після одержання висновку Науково-експертного управління. Ніяких висновків ми не готові зараз давати.
Хто за таке рішення, прошу голосувати. Хто проти? -1. Хто утримався? Рішення прийнято.
 Далі. Пропонується перейти до обговорення до найцікавішого пункту – «різне». В «різному» тільки одне питання. Ми сьогодні зранку вже почали його обговорювати. Ідеться про врегулювання питання, пов’язаного з конфліктом Соболєва та Івченка. За результатами останніх консультацій є шанси на те, що Соболєв та Івченко напишуть письмові пояснення. Якщо це відбудеться і будуть можливості виконати вимоги щодо примирення, вичерпання конфлікту. Я розумію, що регламентний комітет вже стомився від того, що це питання затягується, кожен самий розумний і ніяких пояснень не дає, відео немає, то є велике бажання вирішити це питання.
Тим не менше, чи буде воля моїх колег на те, щоб дати можливість до наступного засідання комітету все-таки ці пояснення нам надати, а ще краще, прийти на засідання комітету і вичерпати конфлікт.

КИШКАР П.М. На сьогоднішній день я провів розмову з одним та з другим, то вони готові написати спільну заяву до розгляду нашого комітету, де буде чітко вказано, що конфлікт вичерпано. 
Інша справа, що з метою стимулювання та відображення в нашому рішенні реагування, то варто поставити їм на вид. Якщо хочете, то я готовий  виступити і попросити їх фінансово відреагувати на свою поведінку.

ПИНЗЕНИК П.В. Це буде ідеальний розвиток ситуації. Вони напишуть спільну заяву і вичерпують конфлікт. Це буде виглядати таким чином: заяву ми приймаємо до уваги, вважаємо, що конфлікт вичерпано, затверджуємо рішення, в якому даємо оцінку цьому конфлікту, ставимо їм на вид і просимо у керівництва Верховної Ради слова на пленарному засіданні для того, щоб це рішення регламентного комітету оголосити.

КИШКАР П.М. Я готовий бути відповідальним, щоб отримати цей лист і передати його.

КУПРІЄНКО О.В. Стаття 296 – це «хуліганка», а їх дії – це не бійка, а хуліганство, частина друга. Це є стаття публічного обвинувачення. Що це значить? Що вона порушується по факту, а не за заявою.
Якщо вони до наступного засідання комітету, передайте, будь ласка, члени фракції, якщо не прийдуть сюди, не даватимуть пояснення, не напишуть це все, то я особисто до Генпрокурора напишу заяву про порушення кримінального провадження за фактом хуліганських дій обох, і хай тоді по цьому розбираються. Хай це буде як погроза. Але витирати ноги об Регламентний комітет, коли 5 разів кажуть, що прийди та напиши, умовляти їх, то це неправильно.

КИШКАР П.М. Олег Васильович, я висловлю свою життєву позицію: якщо ви дістали пістолет, то ви мусите стріляти. Тому погрози у повітря не варті. Ви є народний депутат, я вас ціную як товариша і не хочу вашими гаслами і вашими словами просто так розмахуватись.
Тому не варто цього робити, а потрібно вирішити конфлікт шляхом написання спільної заяви.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У меня вопрос. Вчерашние события привели к ущербу. Поэтому я хотел бы, чтобы мы обратились к руководству фракции Радикальной партии Олега Ляшко компенсировать ущерб, который был вчера нанесен.

КУПРІЄНКО О.В. Я зовсім нічого не заперечую проти вашого бажання. Заявите – розглянемо.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте это сделаем  решением комитета. После выступления Ляшко ко мне подходят депутаты, в частности те, которые связаны со СМИ, и говорят, что там все разрушено.

ПИНЗЕНИК П.В. 20 тисяч гривень витратили на прес-пойнт.

КУПРІЄНКО О.В. Прес-пойнт взагалі не ми розламали.
КИШКАР П.М. Питання є. Давайте звернемось і хай відшкодують.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте для початку звернемось до Апарату Верховної Ради, хай надасть інформацію і чи дійсно заподіяна шкода і що потрібно для відновлення.

КУПРІЄНКО О.В. Відповідальність за зламаний прес-пойнт лежить повністю на охороні Верховної Ради. Це трапилось не в залі і там вони стояли і дивились замість того, щоб підійти і розняти.

ПИНЗЕНИК П.В. Приїжджав Гелетей у Верховну Раду дивитись відео і розбиратись з прапорщиками. Якщо погодитись з законом, то ці прапорщики, які отримують 3 тисячі гривень, то вони і будуть відповідати за цей прес-пойнт. Було б непогано якимось чином відновити цей прес-пойнт.

КУПРІЄНКО О.В. Добре, я поставлю це питання. Якщо це буде офіційним шляхом, то це буде неправильно, то давайте відкладемо це на наступне засідання комітету. Я переговорю і скинемось грошима.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Ми нічого не підписуємо.
У секретаря нашого комітету є ще одне питання.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Значит, те вопросы, которые я начал задавать руководству Аппарата Верховной Рады, к сожалению, не очень хочет на них реагировать. Мало того, хочу вас проинформировать, что нас как народных депутатов, как членов регламентного комитета обманывали, мягко говоря.  
Что касается «Альфа-банка». Нам было сказано, что договор давно разорван. Был задан вопрос, что предоставьте договор, на основании которого стоят банкоматы в помещении. Вы знаете, что в помещении Верховной Рады на Салдовой, 3 банкомат вынесен, и я с удивлением для себя увидел, что в помещении на Грушевского, 18 все стоит, все нормально. Мало того, нам сказали, что договор на обслуживание разорван.  При этом «Альфа-банк» через бухгалтерию Верховной Рады Украины рассылает всем народным депутатам и помощникам, которые обслуживаются письмо, в котором, я сейчас зачитаю: для продовження якісного обслуговування вашого рахунку нам необхідно отримати від вас заповнений опитувальник публічної особи, а саме, копія четвертої сторінки паспорта, фотографії і передати нам через бухгалтерію  Верховної Ради за адресою: Садова, 3 кабінет 521.
Поэтому, говоря нам о том, что разорван договор на обслуживание с «Альфа-банком», нас обманули. Мало того, через бухгалтерию Аппарата Верховной Рады Украины собирают все данные о нас как о народных депутатах, о наших помощниках и передают, то мы можем только догадываться, ведь «Альфа-банк» - это российский банк, кому идут эти данные.
Дальше. На мое заявление, под стенограмму, предоставить штатное расписание работающих пенсионеров в Аппарате Верховной Рады. Я с удивлением для себя обнаружил, что на оплату зарплаты народных депутатов и помощников идет 175 миллионов 542 тысячи гривен, я так посчитал, то это где-то в районе 2 -2,5 тысячи работающих. А в Аппарате Верховной Рады работает от 1000  до 1300, так вот сумма точно такая же – 175 миллионов 462 тысячи гривен. Так я с удивлением для себя обнаружил, что все народные депутаты с помощниками, их в 2 раза больше по количеству, получают такую же зарплату как работники Аппарата Верховной Рады, которых в 2 раза меньше.
На все мои заявления о том, чтобы представить какие-то документы, кроме как «игнор»,  мы ничего не получили.
Кроме этого, я хочу, чтобы мы как Регламентный комитет, кроме всего моего названого, обязали всех работников добровольно, пока закона нет, все декларации работников Аппарата Верховной Рады Украины выложить на сайт Верховной Рады Украины. Мы как народные депутаты и помощники показываем свои декларации, а оказывается, люди, которые работают в Аппарате Верховной Рады, не показывают свои декларации.
Мало того, с учетом всего вышесказанного я хочу поставить как решение комитета – направить в Государственную финансовую инспекцию Украины для проверки всей бухгалтерской и финансовой деятельности Аппарата Верховной Рады Украины.

КУПРІЄНКО О.В. Напишемо депутатське звернення.

КИШКАР П.М. А чому звернення?

КУПРІЄНКО О.В. Пояснюю. Депутатське звернення – це форма роботи народного депутата. Не надання відповіді в 10-денний термін, як передбачено законом, відповіді на депутатське звернення є перешкоджанням роботи народного депутата, що є кримінальним злочином. Якщо на депутатське звернення, а не на заяву він не відповість, то на 11 день іде заява в прокуратуру. Працює добре, бо на другий день приносять і кажуть, що заберіть заяву. 
Так що цю інформацію ми отримаємо не пізніше, ніж на 10 день після сьогоднішнього,  якщо зараз напишемо.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я еще не сказал, что у нас не утвержден кошторис Верховной Рады, даже временного нет. Это уже несет ответственность.
Мое предложение – решением нашего комитета направить в финансовую инспекцию Украины все документы, которые я прочитал.

КУПРІЄНКО О.В. Дивіться, щоб направляти в інспекцію, то треба чітко зазначити, що вони мають там робити. Ми зараз не готові сказати, а це треба продумати, щоб  сказати, що для перевірки те-то і те-то. 
Ми можемо прийняти рішення, ми регламентний комітет, який затверджує бюджет, і ми контролюємо виконання бюджету. Це предмет відання нашого комітету.
Ми можемо піти по іншому шляху. Ми можемо рішенням комітету витребувати в них інформацію для перевірки, у нас вистачить розуму розібратись в цифрах, я вас запевняю. А у випадку знайдення порушень, от тоді направимо листа на Гройсмана і так далі по інстанціям.
Давайте напишемо зараз депутатське звернення і побачимо, що з того вийде. А тоді до середи підготуємо нормальне питання і направимо їм запит, щоб вони на комітет надали інформацію.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тогда предложение есть. Если идти по пути депутатского обращения, то чтобы под этим обращением подписались все члены регламентного комитета.
 
КУПРІЄНКО О.В. Я підпишусь.

ПИНЗЕНИК П.В. Дійсно, нам не надають пояснень з приводу окремих питань. Я би запропонував на наступному засіданні комітету підготувати листа і проголосувати рішення регламентного комітету про надання інформації і про надання пояснень. Там пояснення щодо кошторису, пояснення щодо участі бухгалтерії у лобіюванні інтересів «Альфа-банку». Треба це сформулювати. 
Якщо ви довіряєте Дмитру Валерійовичу підготувати проект рішення, то буде добре.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте сейчас за это проголосуем.
КУПРІЄНКО О.В. Давайте.

ПИНЗЕНИК П.В. Немає ніяких застережень? Немає. Прошу проголосувати. Одноголосно. Підпишемо як рішення комітету.
Ще будуть якісь питання? Немає. 
Всім дякую.