До реєстр. № 2120
від 11.09.2019

ВЕРХОВНА РАДА УКРАЇНИ

ВИСНОВОК 

на проект Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної 
Ради України" (щодо забезпечення особистого голосування народними депутатами України), внесений народними депутатами України 
Лабазюком С.П., Молотком І.Ф., Папієвим М.М., Лопушанським А.Я., Пузійчуком А.В., Бондарем В.В. (реєстр. № 2120 від 11.09.2019) 

Комітет на засіданні 4 грудня 2019 року (протокол № 17) розглянув згідно з дорученням Голови Верховної Ради України Разумкова Д.О. від 
11 вересня ц.р. проект Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" (щодо забезпечення особистого голосування народними депутатами України), внесений народними депутатами України Лабазюком С.П., Молотком І.Ф., Папієвим М.М., Лопушанським А.Я., Пузійчуком А.В., Бондарем В.В. (реєстр. № 2120 від 11.09.2019), висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України (від 18.11.2019 № 16/3-696/2120 (219334), і взято до уваги подані відповідно до частин першої та третьої статті 93 Регламенту Верховної Ради України висновки комітетів Верховної Ради України з питань бюджету (лист від 01.11.2019 № 04-13/8-472 (202977) та з питань антикорупційної політики (лист від 11.11.2019 № 04-12/17-488 (211299).
Комітет зазначив, що цей законопроект був попередньо розглянутий Комітетом 9 жовтня ц.р. в порядку частини третьої статті 93 Регламенту Верховної Ради України (протокол № 10), та, відповідно до рекомендації Комітету, був включений до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (Постанова Верховної Ради України від 15.10.2019 № 191-ІХ). 
Поданий законопроект, як зазначено в пояснювальній записці, "спрямований на забезпечення особистого голосування народними депутатами України на засіданнях Верховної Ради України", і пропонується запровадити роботу електронної системи із застосуванням сенсорної клавіші. Для реалізації зазначеної мети автори пропонують внести зміни до статей 26, 37, 47, 51-1, 55, 56-1, 78 Регламенту Верховної Ради України.

Відповідно до положень статті 108 Регламенту Верховної Ради України по суті поданого законопроекту Комітет зазначив таке.
Частиною п’ятою статті 83 Конституції України встановлено, що порядок роботи Верховної Ради України встановлюється Конституцією України та Регламентом Верховної Ради України.
Автори проекту пропонують внести зміни до частини першої статті 26 та частини першої статті 78 Регламенту Верховної Ради України, зокрема, передбачити, що застосування сенсорної клавіші має визначатися в Положенні, яке затверджується Головою Верховної Ради України. 
Також ініціатори внесення пропонують частину четверту статті 26 Регламенту Верховної Ради України викласти у новій редакції, яка передбачає врахування даних, як письмової так і електронної реєстрації для нарахування виплат народним депутатам України за їх участь у пленарних засіданнях. Крім цього, в запропонованій законопроектом редакції комітетом, до предмета відання, якого належать питання регламенту, розглядатимуться лише ті спірні питання, які пов’язані із виникненням розбіжностей між даними письмової та електронної реєстрації. 
Комітет звернув увагу на те, що до частин першої та четвертої статті 26 Регламенту Верховної Ради України внесено зміни, якими передбачено лише електронну реєстрацію народних депутатів України, а підставою для нарахування заробітної плати народним депутатами України за час участі в пленарних засіданнях є дані про участь у голосуванні. Зазначені зміни внесені Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про статус народного депутата України" та до Регламенту Верховної Ради України щодо припинення відшкодування народному депутату України витрат, пов’язаних з виконанням депутатських повноважень, у разі пропуску без поважних причин пленарних засідань Верховної Ради України або засідань комітетів Верховної Ради України" від 16 жовтня 2019 року № 196-IX, який набрав чинності 30 жовтня 2019 року і введений в дію 1 листопада цього року. 
У запропонованих змінах до частини другої статті 37 Регламенту Верховної Ради України автори законопроекту передбачають, що Лічильна комісія надаватиме висновок щодо відсутності технічної можливості здійснити голосування за допомогою електронної системи із застосуванням сенсорної клавіші, внаслідок чого голосування відбуватиметься шляхом підняття руки. 
Водночас, положеннями Регламенту Верховної Ради України, зокрема, статтею 42 передбачено, що Лічильна комісія усіма присутніми її членами підписує протокол, до якого комісія заносить результати таємного голосування. При цьому, в Регламенті Верховної Ради України відсутні положення щодо ухвалення рішення Лічильною комісією, у тому числі й висновків. 
Комітет зауважив, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку також зазначає, що частина перша статті 17 Регламенту Верховної Ради України містить вичерпний перелік повноважень Лічильної комісії і не передбачає ухвалення нею вказаного висновку, тому зміни мали б бути запропоновані і до цієї статті. Окрім цього, 

необхідно визначити суб’єктів ініціювання перед Лічильною комісією питання про надання відповідного висновку.
Крім того, питання контролю за використанням електронної системи передбачено у статті 43 Регламенту Верховної Ради України, до якої також було б доречно пропонувати вказані зміни.
Викликає зауваження і пропозиція про внесення змін до частини третьої статті 37 Регламенту Верховної Ради України, якою автори пропонуються доповнити зазначену частину після слів "електронної системи" словами "із застосуванням сенсорної клавіші". Водночас, у зазначеній статті двічі міститься словосполучення "електронної системи": в контексті системи для голосування, а також в контексті висвітлення результатів голосування на електронному табло, і в цьому випадку додавання "сенсорної клавіші" немає сенсу.
Також, суб’єкти права законодавчої ініціативи пропонують доповнити статтю 47 Регламенту Верховної Ради України новою частиною сьомою, в якій передбачити, що "перед проведенням відкритого поіменного голосування або таємного голосування шляхом подачі бюлетенів головуючий на пленарному засіданні Верховної Ради на вимогу народного депутата України або за своєю ініціативою перевіряє кількість присутніх на пленарному засіданні народних депутатів. Кількість присутніх на пленарному засіданні народних депутатів здійснюється шляхом проведення повторної особистої реєстрації народних депутатів за допомогою електронної системи із застосуванням сенсорної клавіші".
Комітет зауважив, що згідно із зазначеною пропозицією, кожний народний депутат України зможе вимагати проведення повторної особистої реєстрації народних депутатів України за допомогою електронної системи із застосуванням сенсорної клавіші перед кожним відкритим голосуванням. Водночас, голосування у Верховній Раді України зазвичай є відкритими, отже постійна повторна реєстрація перед кожним голосуванням створить передумови для затягування процесу голосування.
Крім того, автори законопроекту (реєстр. № 2120) пропонують доповнити Регламент Верховної Ради України новою статтею 51-1, в якій передбачити, що "до народного депутата може бути застосовано позбавлення права брати участь у десяти пленарних засіданнях Верховної Ради та засіданнях органів Верховної Ради за порушення вимог частини третьої статті 47 цього Регламенту або вчинення дій, спрямованих на фальсифікацію голосування за рішенням більшості народних депутатів від присутніх на пленарному засіданні Верховної Ради, прийнятим на підставі звернення народного депутата до головуючого на пленарному засіданні із відповідною заявою. Заробітна плата протягом цього періоду не нараховується". При цьому, "інформація про застосування до народного депутата заходів, передбачених цією статтею, розміщується на його персональній інформаційній сторінці офіційного веб-сайту Верховної Ради України, а також публікується в газеті "Голос України".
Комітет звернув увагу на те, що пропозицією авторів законопроекту не визначено кого саме буде притягнуто до відповідальності: народного депутата України, який голосував за відсутнього, а чи відсутнього народного депутата 

України, карткою для голосування якого скористалися, чи обох народних депутатів України.
Також є незрозумілим навіщо ініціатори внесення пропонують виключити частину четверту статті 55 Регламенту Верховної Ради України, згідно з якою звуковий запис виступів на пленарному засіданні Верховної Ради України зберігається в установленому порядку протягом одного року. 
Натомість, у частині другій запропонованої нової статті 56-1 Регламенту Верховної Ради України передбачається, що відеозапис процедури відкритого поіменного голосування зберігається до передачі у державний архів у відповідному структурному підрозділі Апарату Верховної Ради України протягом 5 років. Тобто пропонується збереження відеозапису відкритого поіменного голосування замість звукозапису виступів на пленарному засіданні Верховної Ради України. 
Комітет зауважив, що питання впровадження сенсорної клавіші вивчається Комітетом ще з 2008 року, починаючи з того, коли було проведено переобладнання та модернізацію пультів для голосування у залі пленарних засідань Верховної Ради України. В основу ідеї запровадження сенсорної клавіші було покладено спробу реалізувати вимоги статті 84 Конституції України, статті 24 Закону України "Про статус народного депутата України", статей 26 та 47 Регламенту Верховної Ради України щодо спільної діяльності народних депутатів України та порядку їх роботи на пленарних засіданнях Верховної Ради України, а саме: здійснення голосування народними депутатами України особисто та унеможливлення голосування одного народного депутата України за іншого.
Суть модернізації діючої системи "Рада-3" полягала у впровадженні додаткової сенсорної клавіші, за допомогою якої, на думку розробників, мало бути забезпечено особисте голосування народних депутатів України і це, в свою чергу, унеможливило б голосування за відсутніх на пленарному засіданні народних депутатів України.
Водночас, на практиці запровадження такої новели викликало великий резонанс серед депутатського корпусу Верховної Ради України в бік негативного її сприйняття, і, як наслідок, вона не була впроваджена.
На сьогодні, амортизаційний знос системи, створеної на елементній базі середини 90-х років, складає близько 100%, відтак запровадити (відновити, запустити) експлуатацію сенсорної клавіші без повної модернізації всієї електронної системи з урахуванням новітніх технологій, які запроваджені у світі за 11 років з моменту встановлення сенсорної клавіші у залі пленарних засідань Верховної Ради України, неможливо.
Така модернізація потребуватиме замовлення та виготовлення технічної документації, розробки та впровадження оновленої електронної системи з урахуванням новітніх технологій, а відтак призведе до зміни показників бюджету в бік збільшення його видатків. Проте, ініціаторами внесення не додано фінансово-економічне обґрунтування (включаючи відповідні розрахунки) (частина третя статті 91 Регламенту Верховної Ради України та частина першої статті 27 Бюджетного кодексу України). 

Також, в контексті відсутності фінансово-економічного обґрунтування Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку звертає увагу на запропоновану нову статтю 56-1 Регламенту Верховної Ради України, якою передбачається, що відеозапис процедури відкритого поіменного голосування зберігається до передачі у державний архів у відповідному структурному підрозділі Апарату Верховної Ради України протягом 5 років, та зазначає, що "виходячи зі змісту цих положень можна припустити, що у випадку прийняття проекту відбудеться збільшення бюджетних витрат для забезпечення здійснення відеофіксації пленарних засідань".
Крім того, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає за необхідне зазначити, що "Регламент Верховної Ради України не є документом тимчасової дії і розрахований на застосування не лише під час роботи Верховної Ради нинішнього скликання. Тому варто враховувати, що у майбутньому застосування запропонованого проектом механізму може стати на заваді реалізації повноважень народними депутатами з фізичними вадами (у разі їх наявності), які будуть неспроможні одночасно натискати на сенсорну клавішу та на клавіші для голосування". 
Також, із вищезазначеного висновку вбачається, що "викликає сумніви обґрунтованість положення розділу ІІ проекту щодо набрання цим Законом чинності через місяць з дня його опублікування з огляду на очевидну необхідність попередньої підготовки та можливого технічного переоснащення зали засідань Верховної Ради України".
Тому, Комітет погодився з узагальнюючим висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України на законопроект (реєстр. № 2120), а саме, за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання.
З огляду на вищезазначене та керуючись положеннями статті 108 Регламенту Верховної Ради України, Комітет ухвалив висновок на проект Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" (щодо забезпечення особистого голосування народними депутатами України), внесений народними депутатами України Лабазюком С.П., Молотком І.Ф., Папієвим М.М., Лопушанським А.Я., Пузійчуком А.В., Бондарем В.В. (реєстр. № 2120 від 11.09.2019) та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України, відповідно до пункту 3 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України, за наслідками розгляду законопроекту в першому читанні повернути його суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Співдоповідачем від Комітету при розгляді Верховною Радою України цього питання визначено голову Комітету.

Голова Комітету                                                        С.В.КАЛЬЧЕНКО