До реєстр. № 1008-П2 
 від 18.10.2019

							

							        ВЕРХОВНА РАДА УКРАЇНИ

ВИСНОВОК

	на проект Постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України від 16.10.2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстр. № 1008 від 29.08.2019)», внесений народними депутатами України Герасимовим А.В., Климпуш-Цинцадзе І.О. (реєстр. № 1008-П2 від 18.10.2019)

За дорученням Голови Верховної Ради України Разумкова Д.О. від 
18 жовтня 2019 року Комітет на засіданні 30 жовтня ц.р. (протокол № 13) розглянув проект Постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України від 16.10.2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстр. № 1008 від 29.08.2019)», внесений народними депутатами України Герасимовим А.В., Климпуш-Цинцадзе І.О. (реєстр. № 1008-П2 від 18.10.2019), який надійшов до Комітету 18 жовтня 2019 року, та письмову заяву народних депутатів України Герасимова А.В., Климпуш-Цинцадзе І.О. до Голови Верховної Ради України від 18 жовтня 2019 року, яку подано на реєстрацію до Апарату Верховної Ради України  в день реєстрації проекту Постанови.
Поданим проектом Постанови пропонується скасувати рішення Верховної Ради України від 16 жовтня 2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування, оскільки, як зазначається в пояснювальній записці до нього, «ухвалення цього рішення відбулося із порушеннями вимог Регламенту Верховної Ради України, зокрема, ч.2                     статі 32…».
Розглянувши поданий проект Постанови Комітет зазначив таке.
Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування»  (реєстр. № 1008) було прийнято Верховною Радою України в другому читанні і в цілому («за» - 236 народних депутатів України).
Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 102 Регламенту Верховної Ради України законопроекти розглядаються Верховною Радою України, як правило, за процедурою трьох читань з урахуванням відповідних особливостей.
Розгляд і прийняття законопроекту за процедурою трьох читань включає:
1) перше читання – обговорення основних принципів, положень, критеріїв, структури законопроекту та прийняття його за основу;
2) друге читання – постатейне обговорення і прийняття законопроекту в другому читанні;
3) третє читання – прийняття законопроекту, який потребує доопрацювання та узгодження, в цілому.
За рішенням Верховної Ради України допускається остаточне прийняття законопроекту (крім проектів кодексів і законопроектів, які містять понад 100 статей, пунктів) відразу після першого чи другого читання, якщо законопроект визнано таким, що не потребує доопрацювання, та якщо не надійшло зауважень щодо його змісту від народних депутатів України, інших суб’єктів права законодавчої ініціативи, юридичного чи експертного підрозділів Апарату Верховної Ради України.
Згідно зі стенограмами пленарних засідань Верховної Ради України   від 15-16 жовтня 2019 року, розміщеними на офіційному веб-сайті Верховної Ради України, розгляд проекту Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування» (реєстр.
№ 1008) розпочався з доповіді заступника голови Комітету з питань правової політики Божика В.І., який поінформував народних депутатів України про кількість пропозицій і поправок, що надійшли до законопроекту, який готувався до другого читання, про актуальність законопроекту та від імені Комітету з питань правової політики запропонував підтримати законопроект (реєстр. № 1008) в другому читанні та в цілому.
Під час обговорення, яке відбувалося на пленарних засіданнях 15 та               16 жовтня 2019 року, народні депутати України висловлювали свої зауваження до змісту законопроекту, зокрема, народний депутат України 
Климпуш-Цинцадзе І.О. зазначила, що «цей законопроект, на жаль, порушує право Європейського Союзу, принципи Ради Європи, порушує незалежність судової гілки влади». Проте, заяв щодо порушення положень Регламенту Верховної Ради України під час розгляду законопроекту від народних депутатів України не надходило.
Водночас, автори поданого проекту Постанови (реєстр. № 1008-П2) щодо скасування рішення Верховної Ради України про прийняття Закону, про який йдеться, в другому читанні та в цілому, зазначають, що «ухвалення цього рішення відбулося із порушеннями вимог Регламенту Верховної Ради України, зокрема, ч.2 статі 32, якою передбачено що для виступу в обговоренні, для заяв, резолюцій, повідомлень, оголошення депутатських запитів, обґрунтування відповіді на депутатський запит посадовою особою, до якої був звернений депутатський запит, надається три хвилини… На пленарному засіданні Голова Верховного Суду України Данішевська Валентина Іванівна виступала в обговоренні зазначеного законопроекту, але головуючим на пленарному засіданні її виступ було кваліфіковано, як виступ з мотивів, та надано одну хвилину, що суперечить Регламенту Верховної Ради України, а тому воно не може вважатися прийнятим відповідно до закону і підлягає скасуванню у передбачений Регламентом спосіб».
Комітет зазначив, що відповідно до частини другої статті 32 Регламенту Верховної Ради України, зокрема, для виступу в обговоренні, для заяв, резолюцій, повідомлень, оголошення депутатських запитів, обґрунтування відповіді на депутатський запит посадовою особою, до якої був звернений депутатський запит, надається три хвилини; для виступів з процедури та з мотивів голосування, пояснень, обгрунтування пропозицій чи поправок, зауважень, запитань та відповідей на них, повідомлень, реплік, довідок, оголошення окремої думки, запитань народних депутатів України до членів Кабінету Міністрів України – одна хвилина.
Порядок обговорення законопроектів при розгляді в другому читанні передбачений положеннями статті 120 Регламенту Верховної Ради України, і відповідно до частини п’ятої цієї статті право на роз’яснення пропозицій і поправок мають ініціатори їх внесення – суб’єкти права законодавчої ініціативи. Водночас, згідно з частиною першою статті 34 Регламенту Верховної Ради України Президент України, Прем’єр-міністр України, Голова Національного банку України, Голова Конституційного Суду України, Голова Верховного Суду України, Голова Рахункової палати, Генеральний прокурор або уповноважені ними особи, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини мають гарантоване право на виступ з обговорюваного питання, якщо воно стосується їх повноважень. 
На пленарному засіданні Верховної Ради України 16 жовтня 2019 року Голові Верховного Суду України Данішевській В.І. о 13:08 головуючим було надано слово з пропозицією виступати з місця хвилину, на що вона відповіла, що трибуна їй не потрібна, і інших зауважень щодо тривалості її виступу ані від неї, ані від народних депутатів України не надходило.
Після завершення обговорення головуючий на пленарному засідання Голова Верховної Ради України Разумков Д.О. поставив на голосування пропозицію про прийняття законопроекту (реєстр. № 1008) в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками, за яку проголосувало «за» - 236 народних депутатів України. 
Комітет зауважив, що вже розглядав аналогічний проект Постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України від 16.10.2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстр. № 1008 від 29.08.2019)» (реєстр. № 1008-П), внесений народними депутатами України, зокрема і Климпуш-Цинцадзе І.О., яка також є одним з авторів внесеного альтернативного проекту Постанови (реєстр.                    № 1008-П2), проте в попередньому проекті Постанови серед аргументів для його внесення не зазначалось порушення положень статті 32 Регламенту Верховної Ради України.
Положення частини першої статті 48 Регламенту Верховної Ради України передбачають процедуру скасування Верховною Радою України прийнятих рішень до підписання законопроекту, постанови, іншого акта Головою Верховної Ради України.
Комітет зазначив, що згідно з положеннями частин третьої, четвертої, п’ятої, шостої, сьомої цієї статті, у разі порушення встановленої Регламентом Верховної Ради України процедури при розгляді й голосуванні проекту закону, постанови, іншого акта Верховної Ради України народний депутат України, інший суб’єкт права законодавчої ініціативи чи його представник можуть звернутися до головуючого на пленарному засіданні із заявою про порушення Регламенту Верховної Ради України при розгляді й голосуванні питання. Головуючий на пленарному засіданні повинен невідкладно вжити заходів для усунення порушень Регламенту Верховної Ради України, які виникли при розгляді й голосуванні питання, або у разі виникнення перешкод, які могли вплинути на результати голосування під час його проведення, провести за рішенням Верховної Ради України повторне голосування без обговорення. У разі, якщо в результаті вжитих головуючим на пленарному засіданні заходів не забезпечено припинення порушення Регламенту Верховної Ради України та не усунуто наслідків цього порушення при голосуванні за закон, постанову чи інший акт Верховної Ради України в цілому або якщо головуючий на пленарному засіданні  залишив заяву без розгляду, народний депутат України, інший суб’єкт права законодавчої ініціативи може у дводенний строк звернутися до Голови Верховної  Ради України з відповідною письмовою заявою. Одночасно народний депутат України, інший суб’єкт права законодавчої ініціативи вносить проект постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття закону, постанови чи іншого акта Верховної Ради України в цілому. Голова Верховної Ради України або Перший заступник чи заступник Голови Верховної Ради України направляє проект постанови Верховної Ради України, передбачений частиною шостою цієї статті, в день його внесення комітету, до предмета відання якого належать питання регламенту, для попереднього розгляду і внесення пропозицій.
Народні депутати України Герасимов А.В., Климпуш-Цинцадзе І.О. не зверталися до головуючого на пленарному засіданні Верховної Ради України із заявою про порушення встановленої Регламентом Верховної Ради України процедури при розгляді й голосуванні проекту Закону (реєстр. № 1008), як передбачено положеннями частини третьої статті 48 Регламенту Верховної Ради України. Водночас, ініціатори внесення проекту Постанови внесли на розгляд Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України від 16.10.2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстр. № 1008 від 29.08.2019)» (реєстр. № 1008-П2 від 18.09.2019) та 
18 жовтня ц.р. після реєстрації зазначеного проекту Постанови звернулися з відповідною письмовою заявою до Голови Верховної Ради України.
Відповідно до положень частини восьмої статті 48 Регламенту Верховної Ради України, комітет, до предмета відання якого належать питання регламенту, в терміновому порядку, але не пізніш як за три дні від дня одержання проекту Постанови Верховної Ради України з урахуванням календарного плану роботи сесії Верховної Ради України, готує висновок щодо доцільності його прийняття чи відхилення.
Враховуючи вищевикладене, керуючись частинами третьою, п’ятою, шостою і восьмою статті 48 Регламенту Верховної Ради України, Комітет ухвалив висновок на проект Постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України від 16.10.2019 року про прийняття в цілому як закону України проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстр. № 1008 від 29.08.2019)» (реєстр. № 1008-П2 від 18.09.2019), внесений народними депутатами України Герасимовим А.В., Климпуш-Цинцадзе І.О., та прийняв рішення запропонувати Верховній Раді України визначитися шляхом голосування щодо прийняття чи відхилення цього проекту Постанови.
Співдоповідачем від Комітету на пленарному засіданні Верховної Ради України з цього питання визначено Голову Комітету.

Голова Комітету 		  				      С.В.КАЛЬЧЕНКО