СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради
20 вересня 2017 року

ПИНЗЕНИК П.В. Кворум є. Проект порядку денного передбачає розгляд 16 питань порядку денного, "Різного" і одного додаткового питання. Якщо нема застережень, давайте затверджувати. Хто за запропонований проект порядку денного, прошу голосувати. Проти? Утримався? Дякую. Одноголосно.
Перше питання порядку денного – звіт Управління справами Апарату Верховної Ради  України про використання кошті, передбачених Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", тобто звіт за перше півріччя.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Нас зараз шестеро. Є пропозиція, наш колега через 15 хвилин має іти. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте проголосуємо питання, які потребують затвердження висновків, а потім перейдемо до звіту, тому що звіт не потребує прийняття ніяких рішень. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так і є. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, давайте тоді так зробимо. Спершу два питання наступні: номер два, "про листи першого заступника Керівника Апарату від 15 травня і від 28 серпня", а також третє питання "про листи першого заступника Керівника Апарату від 28.08 і від 12.09" – передбачають відносно невеликий і поточний перерозподіл видатків, передбачених на Управління справами Апарату Верховної Ради. Пов'язані вони, як ви пам'ятаєте, в основному з поштовими витратами і витратами пов'язаними з виплатами людям, які працюють, пенсіями, і людям, які працюють з особливими умовами праці і так далі. Тобто у нас в робочому порядку, коли ми обговорювали, застережень щодо такого розподілу не було. Ми можемо затвердити ці два розподіли. 
Отже проект рішення по другому питання, прошу голосувати. Хто за? Дякую. Одноголосно.
І третє питання, провести відповідно від 28.08 і від 12.09, затверджуємо?

ІЗ ЗАЛУ. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу голосувати. Дякую. 
І тоді пропоную перейти до четвертого і подальших питань, які стосуються проектів постанов про створення ТСК. По всім ним підготовлені висновки, з ними ми, знову ж таки, і зараз ознайомилися і раніше в робочому порядку. Ми можемо ставити на голосування в порядку, визначеному проектом денним?

КУПРІЄНКО О.В. Абсолютно. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Отже по 4 питанню 5638, проект висновку, хто за, прошу голосувати. Дякую. Одноголосно. 
5 питання, реєстраційний 5658 від 18.01, проект висновку можемо затвердити? Прошу голосувати. Дякую. Одноголосно. 
6 питання, проект постанови реєстраційний 5714 від 25.01 поточного року, прошу голосувати, хто за проект висновку. Дякую. Проти, утримався немає. Всі "за".
7 питання, реєстраційний 6006, проект висновку на проект постанови про створення ТСК від 31.01.2017 року. Прошу голосувати. Хто за? Дякую. Одноголосно.
8 питання також стосується ТСК, 6050 від 08.02.2017. Проект висновку вам наданий на ознайомлення і обговорений. Прошу голосувати, хто за такий проект висновку? Дякую. Одноголосно.
9-е, ТСК під реєстраційним 6071 від 09.02.2017. Якщо нема застережень, прошу голосувати проект висновку. Хто за? Дякую. Рішення прийнято одноголосно.
10-е. Реєстраційний 6084 від 14.02.2017.  Проект висновку вам наданий. Прошу визначатися щодо запропонованого проекту. Хто за? Дякую. Одноголосно.
11-е питання. 6094 від 17.02.17. Проект постанови. Хто за запропонований проект висновку? Дякую. Одноголосно. 
12-е. 6095 від 20.02.17 року. Хто підтримує проект висновку, прошу визначатися голосуванням. Дякую. Одноголосно.
13-е питання. 6107 від 21.02.17 року. Також стосується ТСК. Прошу голосувати запропонований проект висновку. Дякую. Підтримано. 
14-е питання порядку денного. Реєстраційний номер 6145 від 27.02.2017 року. Прошу голосувати проект висновку. Дякую. Підтримано.
15-е питання в цьому блоці питань – це 6197 від 15.03.17 року. Хто підтримує проект висновку, прошу визначатися шляхом голосування. Дякую. Підтримано.

КУПРІЄНКО О.В. У мне коротенький виступ, у зв'язку ТСК. Я все-таки пропоную, щоб Перший заступник Голови Комітету з питань Регламенту виступив з трибуни Верховної Ради і звернув увагу наших колег – народних депутатів, щоб, вибачте, не засмічувати ефір отакими постановами про утворення тимчасових слідчих комісій, які оформлені неналежним чином. Це, крім завантаження роботою Апарату, перевод паперу, на якому пишуться всі ці висновки, щоб повернути. Ну не робити цього. 
Якщо вже й створюється ТСК, то відповідним чином все має бути оформлено: щоб був повноцінний текст і вказаний склад цієї комісії. Щоб ми не займалися дурницями, не смішили людей. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте ми направимо відповідне звернення до Голови Верховної Ради, а він в свою чергу надішле авторам. Ми вкажемо авторів.

КУПРІЄНКО О.В. У мене ще одна пропозиція. Зверніть увагу, коли приносиш на реєстрацію законопроект, там сидить великий спеціаліст в галузі законодавчої ініціативи, який реєструє законопроекти, хлопчисько, і каже, що він альтернативний чи не альтернативний. Він це визначає, хоча це повноваження головного комітету згідно закону. А от коли приносять проект постанови по ТСК без відповідного списку членів ТСК, так він реєструється.
Давайте ми дамо роз'яснення Апарату, щоб не реєстрували таких постанов, до яких немає повного тексту і відповідно до закону немає списку членів ТСК. Нехай відмовляють в реєстрації. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте актуалізуємо це питання. 

КУПРІЄНКО О.В. Давайте ще раз напишемо.

ПИНЗЕНИК П.В. Ще раз напишемо. Актуалізуємо це питання знову. Тим більше нас чекає нова сесія, новий затверджений порядок денний сесії, в який, якби ми не прийняли рішення по цим ТСК, вони би всі туди потрапили гамузом. 

КУПРІЄНКО О.В. Оце, що Каплін нареєстрував цих постанов по ТСК, зараз вийде на вулицю і буде розказувати, що він зареєстрував, а регламентний комітет, такий-сякий, взяв і мені відмовив.  

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, є ще буквально два питання, які потребують голосування. Додаткове питання, зверніть увагу, ми обговорювали звернення наших колег з Комітету соціальної політики, зайнятості, пенсійного забезпечення, в яких виникли окремі питання щодо підготовки таблички до другого читання по окремим законопроектам. Воно до певної міри має технічний характер, але потребує нашого роз'яснення. 
Знову ж таки, питання є попередньо обговореним. Ми можемо пос
тавити на голосування проект роз'яснення? Якщо можемо, то давайте голосувати. Хто за? Дякую. Одноголосно. 
І останнє питання, поки у нас є кворум. В "Різному" є, знов ж таки, обговорене питання щодо листа керуючого справами Боднара Петра Олеговича щодо робочої групи по вивченню питання будівництва на земельних ділянках на Глибочицькій, 79-97. 
Проект листа погоджуємо? 

КУПРІЄНКО О.В.  Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте голосувати. Хто за? Дякую. І я вже підпишу тоді на днях відповідний проект листа. 
І розклад засідань. Нічого оригінального у розкладі засідань немає. Працюємо, якщо немає заперечень, за звичною схемою, але рішення комітету це потребує. Прошу голосувати. Хто за? Дякую. 
І переходимо до питань, які не потребують голосування. Заслухаємо Апарат Верховної Ради щодо, скажемо так, підсумків півріччя. Перед тим, як ми почнемо слухати Апарат, є якісь питання, можливо, які до того повинні бути обговорені?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В.  Ми можемо послухати, а потім запитання.

ПИНЗЕНИК П.В. А потім обговоримо. Так. Хто від Апарату? Петре Олеговичу, ви? 

БОДНАР П.О. Дякую за слово. Я почну, а далі вже по компетенції. Перше. Регламентний комітет просив повідомляти про нові призначення або звільнення. Відбулися влітку два призначення. Конкурс виграла Савкова Лілія Вікторівна на посаду заступника Керуючого справами – керівника відділу планування і бухобліку.
І друге – "Їдальня", був заступником, пропрацював уже більше року Бобренко Микола Васильович, тут присутній. Виконував обов'язки, коли звільнився директор попередній – Гермашенко. І зараз ми з ним уклали контракт на 2 роки з випробувальним терміном в 3 місяці. Якщо є якісь питання, то ми відкриті, готові відповісти на все.
А що стосується звіту, то я хочу передати слово Савковій Лілії Вікторівні для роз'яснень. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тоді давайте перед тим, як перейдемо, з кадрових призначень.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Є запитання по "Їдальні".  Хто зараз у нас голова? Бобренко. А хто у нас із заступників курує "Їдальнею"? 

ГАНАМ М.В. Я.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В.  Микола Васильович. Ну тоді у мене перш за все до людини, яка курує "Їдальнею", бо я так розумію, що у нас голова не так давно з'явився. Скажіть мені, будь ласка, ну тут і присутній Микола Бобренко, в засобах масової інформації з'явилась дуже цікава стаття: "У меню їдальні Верховної Ради з'явились страви "високої кухні" – на звичайні нардепи нарікали". Поясніть мені, будь ласка, хто конкретно з народних депутатів (письмове звернення чи звертались) нарікали? 
Чому ми як регламентний комітет дізнаємося із засобів масової інформації, що у нас, виявляється, народні депутати відмовляються від, як зазначено, "звичайної їжі", потребують чогось особливого? Причому наголошується на тому, що це "особливе" – це лосось, це осетер. 
Скажіть мені, будь ласка, ось хто конкретно з народних депутатів відмовився від  "звичайної їжі"? І ви як людина, яка відповідає за "Їдальню", на якій підставі керівник "Їдальні" все це розказує представникам засобів масової інформації? 
Я вам передам цю статтю. 

ГАНАМ М.В. Ці матеріали на мені. До працівників і до Управління справами ніхто не звертався, ніхто не звертався, тому дати відповідь іншу я не можу. Яка була відповідь…

ПИНЗЕНИК П.В. Миколо Васильовичу, натисніть "SPEAK", там написано, щоб загорілося.

ГАНАМ М.В. Таких звернень немає. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Добре. Тоді присутній тут може Миколо Бобренко пояснить? 

БОБРЕНКО М.В. Всім добрий день! Насправді, не дуже зрозуміло, звідки інформація, звідки вона попала в пресу: якесь посилання є на те, хто казав чи як? 

ПИНЗЕНИК П.В. На вас.   

БОБРЕНКО М.В. Посилання на мене, що я особисто казав? Це клевета і неправда. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. "Микола Бобренко – директор ДП "Їдальня" Управління справами Апарату Верховної Ради України розповідає, що депутати часом нарікали, що їх годують звичайними котлетами. Довелося креативно оновлювати меню, - це ви розповідаєте, – наші працівники постійно намагаються додати до меню якісь нові страви."

БОБРЕНКО М.В. Тут частина з цих слів такі, які я казав, але про те, що депутати нарікають і скаржаться, такого я не казав. Якщо є якісь докази, журналісти, мабуть, записують розмови. Бо я вже зрозумів звідки ця інформація, тому що до мене в кабінет телефонувала якась журналістка і питала: чи правда, що є такі страви? Я сказав, що правда, шукаємо якісь нові рецепти, експериментуємо. Але щось подібне до того, щоб я казав, що депутати скаржаться і не хочуть харчуватися звичайними стравами, то це неправда. 

КУПРІЄНКО О.В. У мене питання до колеги: це де було опубліковано? Це в Інтернеті? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це у нас "Експрес UA".

КУПРІЄНКО О.В. Це в Інтернеті? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так.

КУПРІЄНКО О.В. Інтернет не є засобом масової інформації, не звертайте на це увагу.
 
ПИНЗЕНИК П.В. "Експрес UA" – це Інтернет-видання серйозної газети.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, як мінімум, ми тоді від вас чекаємо судовий позов з спростуванням цієї інформації. 
Далі. Скажіть мені, будь ласка, знову ж таки, Миколо Васильовичу, до вас запитання. У нас договори на постачання продуктів укладалися вже новим керівником, так чи ні? 

БОБРЕНКО М. Можу я відповісти? Справа в тому, коли я прийняв обов'язки виконуючого директора, до цього часу була процедура укладання прямих договорів і в публічних закупівлях не брали участь. Коли став виконувати обов'язки, створили тендерний комітет, зареєструвались на майданчику і почали проводити згідно Закону публічних закупівель. 
На сьогоднішній день двічі подавалась тендерна документація і публікувалась на майданчику про закупівлю м'яса, та двічі жодного учасника не взяли участь. Тому зараз ми опублікували намір укласти договір за договірною процедурою. 
Також на овочі та фрукти вже тендер був розіграний, є переможець. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тобто, наскільки я зрозумів, ви працюєте з тими постачальниками, з якими були укладені договори попереднім керівником. 

БОБРЕНКО М.В. Так. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. І це відбувалось, наскільки мені відомо, весною цього року. 

БОБРЕНКО М.В. Весною також, да. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тоді мені, будь ласка, поясніть. Постачальники ті самі, ціни зафіксовані. Чому ціни на звичайні, я буду так, окремо вже, на звичайні котлети змінились в збільшення в рази? На якій підставі?

БОБРЕНКО М.В. Я вам поясню. Ті договори, які були укладені попереднім керівником, вони не мали в собі зафіксованих цін, не мали навіть об'єму закупівлі. Просто договір на постачання тої чи іншої продукції. Тому нам надсилають, я з собою навіть взяв декілька листів про повідомлення про підняття цін. Такі листи ми від постачальників отримуємо кожного тижня. І в середньому ціни зросли на 15%.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. На 15%? А ви знаєте, що у вас в їдальні ціни зросли в три рази?

БОБРЕНКО М.В. Давайте приклади, яка страва в три рази зросла.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я вам скажу. У вас навіть чай. Ви дивитеся на ціни, які у вас є вроздріб по всіх їдальнях?

БОБРЕНКО М.В. Чи дивлюся я ціни?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так.

БОБРЕНКО М.В. Так я приймаю участь у формуванні цін.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так я наведу приклад. Чай "Batik" продається в їдальні тут, в цьому приміщенні, Банкова, 6/8, коштує за 100 гривень. Така ж сама пачка в будь-якому продуктовому магазині коштує в районі 30 гривень. Різниця складає практично в три з половиною рази. Це ось вам приклад, наскільки завищені ціни в конкретній їдальні.
По меню. Ви можете порівняти меню, яке було затверджено попереднім керівником, і меню, як і зараз вивішено. Ось там на деякі (ви самі зробите цей моніторинг) різниця складає в рази. Не просто там якісь гривні, а в рази! 
Ще у мене запитання. Яка у вас освіта?

БОБРЕНКО М.В. У мене вища освіта інженер-електронник.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Інженер-електронник. Тобто ви прийшли, працювали до цього, наскільки я розумію, менеджер по зовнішній рекламі, щось таке, ви зайшли заступником…

БОБРЕНКО М.В. Не менеджер, я виконував обов'язки керівника відділу контролю за зовнішньою рекламою в КМДА.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А  зараз ви керівник ДП "Їдальня" Верховної Ради.

БОБРЕНКО М.В. Досвід щодо громадського харчування у мене був у підприємницькій діяльності, у нас була невеличка мережа фаст-фудів.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Невеличка це скільки?

БОБРЕНКО М.В. 4 об'єкти.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. На яких працювало скільки людей?

БОБРЕНКО М.В. На кожному працювало десь 20 осіб.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Скільки зараз у вас працює?

БОБРЕНКО М.В. Зараз 110 осіб.
Треба зазначити, що я був тут заступником "Їдальні" майже рік і виконував обов'язки терміном цього ж року.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Всі запитання, що я хотів задати, я задав. Я на наступне засідання регламентного комітету від вас особисто. Якщо хочете, я сам проведу аналіз, наскільки змінилися ціни, на які страви, і будемо тут порівнювати котлети, рис, кашу. Але пропоную вам це зробити і врешті-решт навести лад.
Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Ірино Олексіївно.

ЄФРЕМОВА І.О. У мене невеличка репліка. Я би хотіла відмітити все‑таки те, що робота в "Їдальні" покращилася, що зроблений ремонт, що різновид тих продуктів і тих блюд, які вони подають, розширився. 
Ви сказали про подорожчання, ми знаємо, що м'ясо подорожчало. Питання: коли воно впаде в ціні? Чи котлета буде коштувати дешевше чи ні? Це питання велике.
Я би хотіла ось про що вас попросити. Коль так разгораются страсти о том, сколько едят и на сколько едят и что депутати. Може вийдете десь з інформацією. Середня собівартіть поїсти депутату це 200 гривень. Звідки беруться такі чеки, звідки береться така інформація, що "полный стол еды, и 14 или 19 гривен за это надо заплатить"? 
Я вам хочу сказати, що народ і так депутатів не любить. Якщо ми ще раз і ще раз їм будемо розповідати, що ми їмо на 14 гривень в обід, так нас ловить будуть уже під Верховною Радою. 
(Загальна дискусія). 

ЄФРЕМОВА І.О. Для того, щоб не було таких речей, чесно і правдиво треба сказати журналістам, вони всі у вас їдять в перерві. До речі, вони там проводять більшу частину часу свого у Верховній Раді. Може про це теж треба вже подумати? 

КУПРІЄНКО О.В. Да, купіть упаковку пургену і кожному журналісту по таблетці тихенько у страву, щоб вони знали, як, вибачте, фальсифікувати.

ЄФРЕМОВА І.О. Ні. Я маю на увазі, що депутат практично може зайти в їдальню тільки на півгодини, з дванадцятої до половини першої та з двох до чотирьох. Можна зробити якось так, щоб журналістів цих не було? Це ж доходить вже до абсурду, коли лізе з фотоапаратом, з камерою тобі до рота і неможливо ні поспілкуватись з колегами, ні спокійно поїсти.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо дозволите, з мого боку буквально дві ремарки. 

Перше. До мене звертались окремі представники засобів масової інформації з проханням надати коментарі щодо роботи "Їдальні". Я знайшов можливість, щоб нікого не образити і зберегти нормальні стосунки, відмовити в наданні подібних коментарів і переконав протягом двох хвилин працівника засобу масової інформації, що до його і до моєї честі буде не коментувати питання, пов’язане з організацією громадського харчування в приміщенні Верховної Ради України – і ми один одного зрозуміли. 
Якщо я знайшов можливість не коментувати ці питання, будучи публічною особою і перебуваючи в кулуарах Верховної Ради, то, напевно, і працівники Управління справами чи підприємств, пов’язаних з Управління справами, теж могли би знайти можливість не коментувати, тим більше, що вони публічними особами не є. Треба просто трошки розуміти, що відбувається далі, тому що далі це відображається на нашому іміджі, а зовсім не на іміджі "Їдальні". Це перше питання.
Друге питання пов’язано з тим, яку функцію несе ця "Їдальня", для чого вона взагалі існує? Вона існує для того, щоб забезпечити в межах нормального бюджету, який допустимий на ту заробітну плату, яку одержують працівники Апарату Верховної Ради, народні депутати України, одержати повноцінне харчування в ході робочого дня, не відволікаючись сильно від місця роботи. Що для цього повинно бути? Потрібно, щоб це було конкурентно, як мінімум конкурентно, а бажано краще з аналогічними пропозиціями на ринку. 
Аналогічні пропозиції на ринку ми приблизно розуміємо. Он на розі варенична "Катюша", аналогічна пропозиція на ринку, середній бізнес-ланч скільки коштує? 75 гривень. Значить, середній бізнес-ланч по Києву навіть в нормальному ресторані, який включає в собі першу страву або салат, а також основну страву і компот, складає від 50 в середньому до кращої якості 100- 110, максимум 120 гривень.
Середній чек, який я одержую в їдальні Верховної Ради під куполом при тому, що я не беру делікатесів, це пов'язано з моїми особливостями, бо люди всі різні. Але я в середньому без будь-яких "изысков" одержую чек на суми від 70 до 110-120 гривень. Враховуючи те, що я беру, тобто я запросто можу, якби мені було не ліньки пройтися два квартали, я міг би запросто найти конкурентну пропозицію. Це є нелогічно. 
Для чого ми тоді дотуємо це підприємство? Яка має бути сума дотації? Яким чином формується меню і ціна? Я завжди вас просив і в даному випадку теж прошу – узагальнюйте пропозиції, взагалі питання узагальнюйте до рівня задач. От задача саме така: який середній чек? Що туди повинно входити? Чим треба годувати людей? Які рухи вліво, вправо? 
Тому що людина з меншим бюджетом буде користуватися, буде брати, умовно, борщ і зразу. Я буду брати телячий язик і рис. А хтось буде брати креветку і баклажани тушковані чи на грилі. І це все різні бюджети. Це я назвав три категорії. От є розуміння для трьох гаманців, скільки може коштувати середній чек? 
Для мого гаманця я знайду конкуренцію, це не найкраща пропозиція на ринку. Просто мені треба прогулятися. Коли у мене є можливість прогулятися, я таку можливість знайду.
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Петре Олеговичу.

БОДНАР П.О. Можна я відреагую? Дякую.
По "Їдальні" я хотів ще кілька слів сказати теж. Ще як тільки він виконував обов'язки, Микола Васильович, були поставлені завдання. Перше, публічні закупівлі, виконувати Закон "Про публічні закупівлі", чого не виконувалося до нього. Друге, формування прозорої ціни – це те, про що ви щойно висловлювали думку. Третє, доступна ціна для Апарату, краща якість для журналістів і депутатів – під "Динамо". Тобто різні цінові групи продуктів. І четверта вимога головна була поставлена – підвищення оплати праці персоналу.
Є зрушення по кожному з цих пунктів: комплексні обіди на Садовій, кращі блюда на Грушевського. Тобто є зрушення в кожному з напрямів.
Зараз є напрацьована Миколою Васильовичем маленька презентація, що зараз є, але по всіх цим пунктам ми крок за кроком будемо добиватися…

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте, не хотів би уже продовжувати цю дискусію. Але все-таки більшість із того, що ви назвали, є способами вирішення задачі, а зовсім не задачею. Прозорість закупівлі є способом одержання кращої ціни, а зовсім не самостійною задачею. Самостійною задачею може бути тільки якість послуг, які надає "Їдальня", все. Все інше сформулюйте, в чому ця якість повинна полягати, який має бути продукт.

БОДНАР П.О. І що стосується проблеми журналістів у "Їдальні", це болюче питання і воно вирішиться іншим шляхом. Зараз готуємо проект нового положення, оновленого, про допуск до адмінбудинку Верховної Ради з урахуванням безпеки. Надходять систематично від розвідників сигнали про погані задуми від дестабілізуючих сил. І це ж положення мало би вирішити і питання коректності поведінки журналістів і в їдальнях, і в кулуарах. Питання теж нам відоме і ми працюємо над тим, щоб його вирішити. 
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую.
Можемо переходити до звіту? Колеги, можемо? Тим більше, що є, як каже Олег Васильович, державницькі питання. 
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Отже, звіт про виконання першого півріччя. 

САВКОВА Л.В. Доброго дня ще раз. Я постараюся лаконічно виступити, тому що звіт ми вже всі бачили, цифри бачили, щоб не захаращувати цифрами. 
До вашого відома була надана інформація про використання передбачених Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" у першому півріччі. Зразу хочу відмітити, що всі зауваження, які там лунають на нашу адресу і по підготовці звіту, ну, ми намагаємося враховувати і якомога лаконічніше, розвернуто і розшифровано відповідати, щоб було зрозуміло вам і викликало якомога менше питань до нас. 
І сьогоднішнім звітом ми так постараємося дати відповіді на питання, які вас цікавлять, і допоможуть мені в цьому самі фахівці відділів, які безпосередньо відповідають за вказані задачі. 
Значить, Законом України "Про Державний бюджет на 2017 рік" передбачено видатки загального фонду державного бюджету на здійснення законотворчої діяльності Верховної Ради у розмірі 1 мільярд 124 мільйона 237,4 тисячі гривень. Я наголошую, що ця цифра була вказана, в звіті фігурує до змін, які відбулися в серпні, до зміни до держбюджету. 
Помісячним розписом асигнувань державного бюджету на перше півріччя поточного року передбачене фінансування Апарату Верховної Ради і було профінансоване в повному обсязі (три програми: 10-а, 20-а і 90-а). 
Касові видатки першого півріччя у розрізі бюджетних програм і їх рівень освоєння. Я, мабуть, просто скажу рівень освоєння, цифри ми всі бачимо. Рівень освоєння за програмою 10 у першому кварталі склали 66,4%. Тобто затверджено на півріччя 300 мільйонів 798,8, касові видатки – 199,  583 і 0. 
З касових видатків 97,3% – це складають видатки на здійснення діяльності народних депутатів України, їх соціальне забезпечення. Основні моменти – це оплата праці народних депутатів, відшкодування витрат народних депутатів, пов'язані з виконанням депутатських повноважень, відрядження народних депутатів, компенсація витрат народних депутатів за оренду житла або винайм готельного номера і компенсація витрат на проїзд. Це 97,3% складають ці виплати. 
2,7% – це видатки на придбання товарів та послуги, сплати членських внесків до міжнародних організацій, членом яких є Верховна Рада України. Це 2,7%. Розшифровку по даним виплатам ми надаємо в додатку № 3. 
Ми хочемо наголосити, і у вашій інформації про це вказано, що на сьогодні актуальним питанням залишається питання врегулювання умов оплати праці народних депутатів. За результатами попереднього обговорення ми якомога швидше приступили до вивчення цього питання, до врегулювання і приведення у відповідність. Так як ми вчора дещо встигли обговорити, то сьогодні певну інформацію ми вже знайшли, щоб привести рівень зарплати народного депутата, як звучить в статті 33 про статус народного депутата, до рівня зарплати члена Кабінету Міністрів України. Ми якусь інформацію в засобах ЗМІ, знайшли там табличку, потім надам і покажу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ви будете готові, запрошуйте в робочому порядку…

САВКОВА Л.В. Так, так. Ми не зараз, мабуть, будемо це обговорювати.
В першому півріччі 2017 року не здійснювалась закупівля товарів та робіт та послуг за кошти видатків розвитку. Але на сьогодні вже процеси пішли, вам листи були надані, ви їх бачили. Більш детальна інформація у нас є по видаткам, по освоєнню як по термінах. Якщо щось цікавить детальніше, ми готові відповісти.
За бюджетною програмою 20 "Обслуговування та організаційне, інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне забезпечення" рівень освоєння видатків у першому півріччі склав 92,7%. У загальній структурі видатків за програмою видатків на оплату праці Апарату з нарахуваннями на неї це 88,8% від загального обсягу.
Кошти за бюджетною програмою 20-ю було спрямовано на забезпечення наступних заходів. Я постараюсь виділити основні. Це оплата  праці з нарахуваннями, це левова частка – це 99,6 касових видатків. Поточні видатки, утримання адмінбудинків Верховної Ради, оплата споживання комунальних послуг, забезпечення діяльності автобази, її оплата, нарахування, виплата стипендій, фінансова підтримка "Їдальні". Теж всі цифри ми розшифровуємо в додатках 6 і 9, в 12 і 13, там детально все розписано на що. Ми старались розписати, щоб зрозуміло було, але там канцтовари не дописували там до ручки, тому що це громіздко. 
Капітальні видатки розвитку по 20-й програмі не передбачені на рік взагалі. 
І програма 90 – це "Висвітлення діяльності Верховної Ради". Рівень освоєння коштів за цією програмою склав 45,5%. Фінансування було спрямоване на висвітлення діяльності на телеканалі "Рада" і фінансова підтримка газети "Голос України". Значить, "Голос України" – це зарплата і друк газети. І телеканал "Рада" – теж в роздруківках, в додатках 9,10, на сторінці 13-14 є повністю все, що ми використали. 
Значить, у першому кварталі телеканалом "Рада" не  здійснювалося закупівлі товарів за кошти видатків розвитку. Але зараз уже, на сьогодні, проходять тендерні процедури і вже можна сказати, що все йде до завершення. Це все, якщо коротко. Якщо є запитання, будь ласка.

ПИНЗЕНИК П.В. Запитання? Дмитре Валерійовичу, прошу вас.   

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так, ви сказали за "10". Скільки економія на теперішній час?

САВКОВА Л.В. На сьогодні?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так.

САВКОВА Л.В. Значить, по 10-й програмі саме на 01.09 по зарплаті і по депутатських складає 58 381…

ПИНЗЕНИК П.В. Так ми ж знаємо прогнозовану суму до кінця року, який сенс питати саме зараз?

САВКОВА Л.В. А прогнозовано 116.

ПИНЗЕНИК П.В. 116.

САВКОВА Л.В. Ми вам надавали.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Чому я звертаю на це увагу? В 10-у ви перелічили все, що стосується народних депутатів, забули ще помічників, які так само входять в 10-у. Поясніть мені, будь ласка, чому помічники у відрядженні не отримують компенсацію? 

САВКОВА Л.В. Ми особисто з вашим помічником…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це не стосується тільки моїх помічників.

САВКОВА Л.В. Ні-ні. Просто на минулому тижні у мене була зустріч з ними. Значить, ситуація така, що 13 липня ми погодили з вами цю виплату. Чому вона була не погоджена раніше, сказати не можу. І з 3 липня всі помічники народних депутатів, які зверталися до нас, починаючи з 3 липня до 20-го там чи до 31 грудня, всі абсолютно свої 4 тисячі отримують. 
Ті документи, розпорядження, які були першими до того – до 3 липня, у нас були розпорядження,  зараз от у мене є вони, до речі, всі у мене вони, де було вказано: "Без оплати…" 

БОДНАР П.О. Ліліє Вікторівно, з вашого дозволу. 

САВКОВА Л.В. Так.

БОДНАР П.О. Все, що після погодження, жодних проблем, ми виплачуємо…

ПИНЗЕНИК П.В. А чому б не внести зміни в розпорядження попереднє? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Дивіться, я хотів би, щоб усі почули пояснення.

ПИНЗЕНИК П.В. Кошти є.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. По-перше, ми затверджуємо бюджетний рік. У бюджетного року є конкретна стаття, це не може регулюватися окремо якимось розпорядженням від 13 липня. Це перше. 
Друге. Поясніть мені, будь ласка, Петре Олеговичу, я хочу, щоб ви про це знали. Я особисто, коли відправляю своїх помічників, я затверджую заяву. Поясніть мені, будь ласка, я не знаю, у кого й куди їздять помічники, у мене їздять в зону АТО, яку я представляю. Особисто я передивився всі заяви – жодного разу не було слова "без оплати". Всі розпорядження, по яких їздили мої помічники, навіть після 13 липня, і після 13-го, чомусь у вашому розпорядженні з'явилось слово, нібито ми просимо погодити відрядження без оплати. 
Поясніть мені, будь ласка, на якій підставі до заяв народних депутатів вносяться ще якісь додаткові слова і повністю перекреслюється весь смисл? Дякую.

БОДНАР П.О. Дмитро Валерійовичу, і до всіх звертаюся. Виникають ряд труднощів з оформленням заявок, квитків і так далі, якщо заднім числом це робити, і об'єктивних труднощів. Це не те, що ми не хочемо. І тому логічно, з моменту прийняття ми можемо це робити. 
Дмитре Валерійовичу, я не хочу бути голослівним, я вам покажу копію документу. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ні. Дивіться, це моя заява. "Прошу оформити  відрядження моєму помічнику для виконання моїх депутатських…"
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Можна я запитаю, і, можливо, ми вирішимо це питання?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Петре Олеговичу, я знаю, що ви особисто знаєте про цю ситуацію, вже втрутилися. Я хотів звернути особисто вашу увагу, що хтось у вас в Апараті щось вигадує, депутат просить про одне – приписують інше. Це перше. 
І друге. Я абсолютно не можу зрозуміти логіку. Є бюджетний рік весь 2017-й, ми затвердили його, він є розділом Закону України про Державний бюджет, крапка. Я не можу зрозуміти. Я зрозумів би, якщо б не було коштів, але ж кошти виділені, ви самі кажете, що у нас величезна економія. Так чому ж ви створюєте штучні перепони для того, щоб виплачувати це згідно закону? Ви розумієте, ви зараз кажете, що ваше розпорядження є вищим, ніж Закон України про Державний бюджет? 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, дозвольте мені.
Ліліє Вікторівно, скажіть, будь ласка, от Петро Олегович каже про технічні нюанси, пов'язані з виконанням оплати по розпорядженню, погодженням попередніх періодах, з чим пов'язані ці технічні труднощі?

САВКОВА Л.В. Дивіться, все-таки бюджетний рік бюджетним роком, але звіти про відрядження і інструкцію, яку ми виконуємо, у нас ніхто не відміняв. І чорним по білому у нас написано, що після повернення з відрядження працівник зобов'язаний до закінчення п'ятого банківського дня, наступного за днем прибуття до місця постійної роботи, подати звіт про використання коштів, наданих на відрядження. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ви вже зараз не зберете звіти під оплату? 

САВКОВА Л.В. Наданих. Якщо надано. 
Ми вивчали цю ситуацію. Повірте нам, ми вже за ці два тижні спробували вийти з цієї ситуації. Тому що, хто приходить зараз, немає ніяких проблем, далі якось нам вирішити це питання. Перечитали гору консультацій. 
І все-таки йде на те, що кому не виплачували наперед, все рівно непрозорий натяк іде на 5 банківських днів, що все-таки має бути якась дисципліна в авансових звітах у нас теж. І якщо людина їздила в січні, то авансовий звіт…

ПИНЗЕНИК П.В. Він вже не авансовий, а постфактум виходить, якщо за попередній період.

САВКОВА Л.В. Все рівно у нього бланк іде "авансовий звіт", просто є графи, де дають наперед, або не дають наперед. 
Тому все-таки працівник, який приймає ці звіти, теж має дотримуватися. Я ж теж не можу їй сказати: "Ні, ти приймай, закривай на це очі". Є якась дисципліна. Тобто ми не відмовляємося, боже збав, там платити наперед.

ПИНЗЕНИК П.В. Ні, ні. Йдеться не про те, щоб вона просто видавала без звіту за попередні періоди без внесення змін до відповідних розпоряджень.
Добре. А якщо, теоретично, будуть внесені зміни до розпорядження відносно оплатності чи неоплатності відряджень, які оформлялися в період до 13 липня 2017 року. Є правова база для виплати по цим відрядженням в межах норм? За звітами, за звітами! Хто прийде зі звітом.

САВКОВА Л.В. Так. Якщо керівник там прийме рішення, що внести зміни до розпорядження.

ПИНЗЕНИК П.В. Лілія Вікторівна, давайте пофантазуємо на місці: розпорядження Керівника – керуючого справами "на підставі рішення Комітету Верховної Ради з питань Регламент від такого-то числа внести зміни до розпоряджень Керівника Апарату номери такі-то, за списком, слово "безоплатно" виключити".

БОДНАР П.О. Давайте ми розглянемо і проаналізуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. "Виплати здійснювати на підставі звітів відповідно до положення про оплату відряджень" і так далі, і так далі по тексту. Ви проаналізуйте, будь ласка.

БОДНАР П.О. Ми вивчимо можливість, якщо є найменша така можливість, ми обов'язково так зробимо.

САВКОВА Л.В. У нас зараз цих відряджень уже на 5700. Але в межах чотирьох будемо думати.
Ні, ні. Я просто кажу, що один помічник вибирає там всю норму. Тобто ми розберемося. Ми говорили і з помічником, що будемо думати.

ПИНЗЕНИК П.В. Будемо думати. Добре.  Тоді хоча б знаємо, в яку сторону думати. 

САВКОВА Л.В. Так.

ПИНЗЕНИК П.В.  Далі. Які ще питання?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В.  Скажіть мені, будь ласка,  бюджетні запити на 2018 рік ви вже відправили в Мінфін?

САВКОВА Л.В. Так. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А чому регламентний комітет про це дізнається з проекту закону до бюджету на 2018 рік?
Ось дивіться, яка логіка. Я ж не іронічно. Бо виявляється, ви щось там просите, потім просите нас щось затвердити. Логіка яка: ви щось собі надумали на 2018 рік, прийшли до комітету, в ведення якого відноситься Апарат Верховної Ради, з нами погодили і відправили в Мінфін. 
Ні, ви йдете, я не знаю, яким шляхом! Ви відправляєте бюджетні запити в Мінфін, щось там погодили, а потім регламентний комітет дивиться про це з законопроекту! 
Це дякувати ще Володимиру Борисовичу, він другий рік поспіль згідно законодавства вчасно подає законопроект. А до цього коли я повинен був дізнаватися? Коли голосувати буду? То за що я відповідаю? І потім ви ж до нас приходите і просите "будь ласка, затвердіть". А що затвердити, якщо ви не з нам це погоджуєте?

САВКОВА Л.В. Я скажу так, що в цьому році, коли ми готували бюджетний запит, у мене приблизно така сама пропозиція до керуючого  зі своєї сторони була на моменті, коли нам підрозділи подають свої заявки, робити попередню презентацію, може це не так назвемо, захист, обговорення всіх заявок всіх підрозділів. І відповідно на моменті, коли кожний підрозділ зробить свій захист свого бюджету, ми зможемо виступати там чи формувати далі запит.
 Мабуть воно, не знаю, коректно – не коректно сказати, що мені досталось, те я і роблю. Але я наскільки виясняла, як все, що за чим виходить, те, що ми мали показати захистом перед вами, ну, не було, чесно кажучи. Врахуємо. На наступний рік будемо обговорювати по стадіям. 

БОДНАР П.О. Такої практики раніше, вибачте, не було. 
Давайте домовимося просто, щоб ми не обросли занадто складною процедурою, щоб ми у себе захистили, потім вас захистили, аж потім. Можливо, давайте ми, коли будемо такий захист робити, оголосимо:  хто має бажання взяти участь бачити це? Секрету в цьому нема. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Петро Олегович, втрачається просто логіка. Якщо ви з нами нічого не погоджуєте, навіщо ви до нас тоді приходите перерозподіляти? Ідіть в Мінфін. Я особисто тоді не буду нічого не перерозподіляти, ні якусь логіку шукати. Навіщо? Ви ж знаєте особисто моє відношення до попереднього керівника – головного бухгалтера? Ну, знаєте. Чому ви продовжуєте робити те ж саме? 
У нас є закони, у нас є логіка. Згідно з логікою я знову буду. Знаєте, у нас це з кожним роком одне і те саме. Так я, знову ж таки, і в цьому році буду робити все, щоб вперше Верховна Рада врешті-решт проголосувала не тільки за бюджет, а за кошторис Верховної Ради. Це те, що ми не зробили в попередньому році, ну зараз у нас новий головний бухгалтер. Ну чому ви те ж саме робите? 

БОДНАР П.О. Дмитро Валерійович, коли ви говорите, що ми те саме робимо і ми нічого не міняємо, ви трошки перебільшуєте. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я сказав конкретну річ. Коли бюджетні запити по логіці повинні бути затвердженні регламентним комітетом, а тільки після цього відправлені в Мінфін і тільки після цього повинні стати частиною законопроекту про державний бюджет на наступний рік, то за вашою логікою ви робите те саме. Ну вибачте, ну ви ж знову з року в рік з нами нічого не погодили, туди відправили – і у вас все добре. 

БОДНАР П.О. Дмитро Валерійович, я за логіку. Всі пропозиції ми розглядаємо і приймаємо до уваги. Все, ми це врахуємо.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так третій рік вже одне і те саме, Петро Олегович!      

САВКОВА Л.В. Ну, знаєте, так як в школі, коли запізнився, кажуть, коли не знають, що сказати: "Проспала". Не сказали мені, що потрібно було до вас підійти. Якби треба було, підійшли би. 

БОДНАР П.О. Дмитро Валерійович, обіцяю вам, що ми врахуємо і будемо спільно це робити в наступний бюджет. 
   
САВКОВА Л.В. Тим більше, що у нас же ж до 15 липня потрібно було подати. 

ЄФРЕМОВА І.О. Лілія Вікторівна, ми говоримо ось про що. Дивіться, прийде час затвердження бюджету. Зараз ми дивилися, що у нас на кінець року є економія – 110. І коли ми дивимося бюджетний запит, ви по кожній статті просите додатково кошти. Члена регламентного комітету, чи мене, чи мого якогось колегу журналісти спитають: "А як же ви затверджували на регламентному комітеті, якщо кошти не використані, а вони просять уже більше? Чому?"
Для того, щоб таких казусів не було, ми і просимо перед тим, як погоджувати із Мінфіном, погоджувати на регламентному комітеті. Дякую. 

САВКОВА Л.В. Без питань. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Валерійович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ще у мене запитання по капвидатках. Скільки зараз відсотків використання капвидатків? 

БОДНАР П.О. Подібну ситуацію минулого року ми мали. Зараз завершуються всі угоди і роботи. Розрахунки в нас будуть вже в кінці десь грудня, а зараз там… Озвучить Лілія Вікторівна. 

САВКОВА Л.В. На 14 вересня ми вам давали свою розшифровку. По прогнозам, може, будівельники виступлять, самі скажуть свої прогнози. А те, що ми бачимо, з 14 мільйонів касові видатки 924,6. На сьогодні ми ще 551 тисячу заплатили. Тобто це вже там мільйон. Звісно, рівень освоєння невеличкий, але про терміни освоєння, це Олексій Олексійович. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Скільки у відсотках? 

САВКОВА Л.В. Зараз 6,6. І там ще 551 тисяча додалася. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, 10%, грубо кажучи.

САВКОВА Л.В. Десь 12. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А на кінець року скільки ви очікуєте?

САВКОВА Л.В. Скільки ми очікуємо, давайте все-таки послухаємо людей, які можуть це сказати.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто скаже, скільки ми очікуємо освоєння капвидатків? 

СИДОРЕНКО О.О.  У нас 6 мільйонів 914 тисяч гривень  на створення робочої проектно-кошторисної документації щодо модернізації зали пленарних засідань Верховної Ради України. Договір укладено 20 червня, погодження і реєстрація у Державному казначействі відбулось на початку липня. Роботи ведуться з проектантами, виконавцями договору інтенсивно, під повним контролем відповідних підрозділів Апарату, а не тільки нашого одного підрозділу. 
І скоріше за все наприкінці листопада ми будемо пропонувати членам регламентного комітету розроблені вже діючі макети робочого місця народного депутата України в залі пленарних засідань. Ідеться про систему голосування нового покоління з функцією персонального голосування. 
А в середині грудня всі договірні відносини будуть закриті і до кінця фінансового року 25 грудня всі виплати мають відбутися. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що будівельники нам розкажуть? 
Сидячи, будь ласка. Тільки мікрофон включіть. 

КРАСІЄНКО В.В. З виділених 7 мільйонів на сьогоднішній день освоєно 30% коштів. Але потрібно сказати, що роботи виконуються, укладені угоди, по яких ще немає проплат. Ці проплати будуть виконані тільки тоді, коли будуть виконані роботи. 
І можна сказати, що з тих виділених 7 мільйонів фактично десь 95% ми освоїмо всі кошти. Тому що сказати зараз чітко, що буде освоєно 100%.

ПИНЗЕНИК П.В. По яким об'єктам ви очікуєте якісь проблеми, голосно сказано "проблеми", якісь можливі затримки чи невиконання? 

КРАСІЄНКО В.В. Зараз знаходяться в експертизі кошториси по перекриттю внутрішнього дворика і кошториси по ремонту металоконструкцій купола. 

ПИНЗЕНИК П.В. Так, ми ж виділяли на це гроші останнім часом. 

КРАСІЄНКО В.В. Ще немає висновку експертизи. Тобто орієнтовні цифри є, але вони не на 100% відповідають тим коштам, які ми заклали.

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ви не впевнені, що ви отримаєте нормальний проект проектно-кошторисної документації до кінця року? 
(Загальна дискусія). 

БОДНАР П.О. Ми не хочемо казати, поки не перескочимо, але зривів у нас не планується ніяких. 

КРАСІЄНКО В.В. У нас виділено 581 тисяча на розробку ПКД по металоконструкції купола. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ви його замовили?

КРАСІЄНКО В.В. Так. Зараз воно знаходиться в державній експертизі кошторису.

ДЕНИСОВ Е.М. Павле Васильовичу, Володимир Васильович має на увазі що, якщо ми закладали, принаймні, там 580 тисяч на розробку проектно-кошторисної документації, а експертиза затвердить 560 або 525. Да. Ось ця різниця і залишиться.

ПИНЗЕНИК П.В. Я зрозумію,  ви ще не маєте кошторисної вартості за результатами експертизи: і у вас воно піде або в мінус або в плюс. Це ми зрозуміли. Тобто ви ще не можете сказати по цим двом об'єктам. 

ІЗ ЗАЛУ.  Все…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Є ще запитання до 90-й програмі "Висвітлення діяльності Верховної Ради": "Голос Україна" - 20 мільйонів і 9 мільйонів "Рада", здається. І щось я бачу в звіт за перше півріччя жодної гривні не використало. В чому там проблема?

БОДНАР П.О. Тут присутній Микола Миколайович, який курує інформаційну сферу.

ШЕВЧУК М.М. Там не "Голос України", а телеканал "Рада".

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Да, там "Рада" і "Голос України", фінансова підтримка видання газета "Голос України". 

ШЕВЧУК М.М. 1,8 мільйона.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Яка різниця? Я вам загальну цифру сказав - 29, так ви ж жодної копійки зараз!

ШЕВЧУК М.М. Ні, 29 немає. 20. От є директор телеканалу "Рада", вони оголосили вже тендер.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А де директор телеканалу "Рада"? Доброго дня. От, до речі, ми ж ходимо телеканал "Рада", і там постійно звертаються і кажуть: "Ми ж хочемо стати сучасним каналом". Так ми дали кошти! Так, а чого не використовуєте?

ЛЕХ В.І. Дивіться, в чому проблема? Ми не змогли використати 9 мільйонів через те, що ви запланували комплексне рішення  питання. Тобто йде модернізація повністю сесійної зали, заміна всіх сесійних камер, перехід на формат HD – найсучасніший формат і формат 16:9. Тобто це комплексна закупівля семи камер, поворотних механізмів і модернізація безпосередньо апаратної, яка біля сесійній залі. На це все приблизно 20 мільйонів. 
Ми не могли цей тендер проводити частинами, тобто це один єдиний тендер, який ми подали  18 серпня. А вчора 19 серпня ми змогли через ProZorro  відкрити вже пропозиції. І до  середини жовтня, максимум до кінця жовтня буде підписаний договір.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ми ж не проти. Я все зрозумів. Дивіться, яка ситуація. ми ж, навпаки, розуміємо ваші проблеми. Ми ж ці кошти дали у вас, умовно кажучи, ці кошти з  10 січня. У нас зараз вже практично кінець вересня. Ми і задаємо питання, якщо ви просили ці 20 мільйонів, ми їх вам дали. То зараз у нас не стоїть проблема в коштах, у нас стоїть проблема, чому ж ви нічого не робите? Якщо є проблеми, то хочемо про них розуміти. Якщо вам не вистачає коштів, то так само кажіть.
Я просто боюсь, що  знову ж прийде кінець бюджетного року і 20 мільйонів просто повернуться в державний бюджет, а у нас як були так.

ЛЕХ В.І. 18 серпня поданий тендер. Вчора 19 вересня, місяць пройшов, ми відкрили тендерні пропозиції. Надійшло три контори, які готові робити.

ПИНЗЕНИК П.В. Теоретично ви встигаєте до кінця року?

ЛЕХ В.І. Зараз там максимально 10 днів ми розглядаємо пропозиції, 5 днів на аукціон. І буквально до 20 жовтня вже буде підписаний догорів...
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Це зрозуміло. Олег Васильович, ви просили слово. 

КУПРІЄНКО О.В. Так. У нас тут  із пані Єфремовою народилася така цікава пропозиція.  Якщо вже міняються камери в залі на більш сучасні, то є така пропозиція встановити програмне забезпечення розпізнавання облич і тоді камера у миттєвому режимі, провівши по залу, визначить прізвища народних депутатів, що присутні в залі,  і їх кількість. І раз на 5 хвилин це можна показувати  на  каналі "Рада",  що   в  залі  присутніх  стільки-то. Цим ми допоможемо серйозно Голові Верховної Ради – визначатися із "повноважністю" засідання. Це не буде офіційним документом, але повірте,  якщо таку систему встановити, людей в залі, народних депутатів, дійсно, людей буде значно більше. 

БОДНАР П.О. Олегу Васильовичу, це на вході в будинок треба робити.

КУПРІЄНКО О.В. Ні. 

БОДНАР П.О. Це я жартую, але є технічна така можливість.

КУПРІЄНКО О.В. А я не жартую. Це серйозна пропозиція і її варто розглянути. Камера, яка зробить загальний план, на Facebook воно стоїть і працює. Так там мільйони людей, а тут 450! 

ПИНЗЕНИК П.В. Там Сидоренко, з ним подискутуйте. 
Петре Олеговичу, ще до вас одне питання. Це не зовсім наше, можливо, але присутній Микола Миколайович. 

КУПРІЄНКО О.В. Шановні колеги підтримують нашу ідею чи ні? 

ІЗ ЗАЛУ. Однозначно.

БОДНАР П.О. В парламенті Ізраїлю виводяться відразу на монітор всі присутні в залі. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Їх там п'ятеро. Так, я знаю. 

КУПРІЄНКО О.В. Так давайте у нас таке поставимо. Принаймні можна це питання вивчити і дізнатися, скільки воно коштує. 

ПИНЗЕНИК П.В. Петре Олеговичу і Миколо Миколайовичу, яка проводиться робота з приводу встановлення нового порядку, можливо там, акредитації? 

БОДНАР П.О. В процесі розробки,  вже на завершальній стадії, нове положення, яке має передбачити і вхід і журналістів, і не лише журналістів, ми плануємо врахувати також вимоги безпеки, які на сьогоднішній день, на жаль, є, небезпечні всілякі загрози. Також пророблена є комунікаційна стратегія, яка теж передбачає якісь кроки в цьому плані. Так, Миколо Миколайовичу? Працюємо над цим. 

ПИНЗЕНИК П.В. Комунікаційна стратегія – велике питання, ми до нього повернемося, коли будемо готові. Так, послухаємо, можливо, презентацію на засіданні комітету. 

КУПРІЄНКО О.В. У мене ще практичне запитання. От коли ви розробляли план модернізації залу, робочого місця народного депутата, запитання дуже просте: чи передбачена там USB-порт для підзарядки мобільних телефонів?

СИДОРЕНКО О.О. Передбачена. 

ІЗ ЗАЛУ. Каже Олексій Олексійович, що передбачена.

БОДНАР П.О. Так, як і в залі засідань Погоджувальної ради, реалізовано…

ПИНЗЕНИК П.В. Вхідний автомат не забудьте поміняти, бо буде велике  навантаження на мережу. 

ШЕВЧУК М.М. А з приводу положення про акредитацію – робота ведеться з комітетом. Планувалося, що в кінці попередньої сесії будуть внесені зміни в  Положення про акредитацію, яке існує на даний момент: у зв'язку з проведенням АТО обмежити кількість. Тому що зараз є 4 тисячі акредитацій, видано. 

ПИНЗЕНИК П.В. А робили аналіз уже зареєстрованих на предмет того, чи існують такі засоби масової інформації, які акредитовані? 

ШЕВЧУК М.М. Дали доручення прес-службі провести зараз такий аналіз у зв'язку з тим, що за цей час, скільки в парламенті це скликання, вже якісь там засоби масової інформації закрились, відкрились і так далі. 

ПИНЗЕНИК П.В. А тільки засоби масової інформації  акредитуються  чи і від  інших якихось суб'єктів там, громадських організацій? Чи тільки від  ЗМІ? 

ШЕВЧУК М.М. Ні,  засоби масової інформації.

ПИНЗЕНИК П.В. Тільки від ЗМІ.  

КУПРІЄНКО О.В. Але є пропозиція, щоб допускали тільки тих, які офіційно в штаті  і отримують заробітну  плату у тих юридичних осіб, які називаються засобами масової інформації. 

ШЕВЧУК М.М. Якщо зал проголосує за такі зміни в положенні.  

КУПРІЄНКО О.В. Зал проголосує. 

ПИНЗЕНИК П.В.  А хіба положення рішенням Верховної Ради?
(Загальна дискусія). 

ШЕВЧУК М.М. Справа в тому, що акредитація проводиться на підставі Положення про акредитацію, яка прийнята Постановою Верховної Ради.

ПИНЗЕНИК П.В. Ясно. 

КУПРІЄНКО О.В. Зрозуміло. Раз зайшла мова за тих, кого пущать, кого не пущать, знову виникає питання щодо заїзду автомобілів на парковку, зокрема, на Садову у двір.

ШЕВЧУК М.М. Це не стосується акредитації.

КУПРІЄНКО О.В. Це стосується, раз ми вже про організацію роботи Верховної Ради. У мене пропозиція в пленарні дні запускати на ту територію виключно автомобілі народних депутатів. Тому що заїжджають  туди працівники комітетів, апаратів, кого завгодно. 
Списки хто дає? Я третій рік уже нібито в Верховній Раді, до цього часу заїжджаю, кажуть: "А вашої машини немає в списку". Ну посвідчення показав, поїхав. Питання: хто формує ті списки, які машини пущать, які не пущать? Приїжджають невідомі там, вибачте, дівчата з широкими поясами, трохи нижче одного місця, ставлять там машини. Я сьогодні  півгодини їздив туди, сюди – не міг машини поставити. 
То тому така рекомендація: на час пленарних засідань на стоянки Верховної Ради там, де можна заїжджати, пускати виключно народних депутатів. 

БОДНАР П.О. Олегу Васильовичу, голови комітетів деяких, в тому числі і з вашої політичної сили, вимагають надати там трьом-чотирьом його помічникам, бо дуже треба. 

КУПРІЄНКО О.В. Ну це виключення.

БОДНАР П.О. Маса таких виключень.

КУПРІЄНКО О.В. Ні, я ж не про свою фракцію чи комітет.

БОДНАР П.О. Але є протилежні дуже прохання і то дуже наполегливі, навіть наполегливіше ніж ви говорите: "Що треба, дуже треба там одного, двох помічників". Це проблема.

КУПРІЄНКО О.В. От завтра заїду, поперек шлагбаума поставлю машину і буде стояти до 18:00. Наведіть порядок в цій царині.
 І остання фраза. Знаєте, хто сюди от шлагбаум відкриває? Приватна структура, якийсь дідок на пенсії здійснює пропускний режим до Адміністрації Президента! Нормально? Він вирішує, кого впускати, кого не впустити. Не працівник міліції, не Державна служба охорони, а дід без документів, який знаходиться, невідомо чи ще знаходиться в трудових відносинах з тою фірмою, з якою Апарат Верховної Ради вклав договір на здійснення пропускного режиму до режимного об'єкту.

БОДНАР П.О. Трошки не зовсім так, Олег Васильович. Але я погоджуюсь, що є над чим працювати.

ПИНЗЕНИК П.В.  Ірина Олексіївна.

ЄФРЕМОВА І.О.  Я хотіла би попросити, коль ви пишете положення про допуск журналістів, або як воно так правильно у вас називається? Акредитацію. Давайте подумаємо про те, щоб прописати норму про дрес-код журналістів. Я вас дуже прошу, бо це "невыносимо". Це у нас моделі і мода.
(Загальна дискусія). (Сміх).

ШЕВЧУК М.М. На кожному вході зараз є пам'ятка, які вимоги прес-службі. Ми вирішили не вносити це в постанову. 

ЄФРЕМОВА І.О. Вони їх не читають. 

ШЕВЧУК М.М. Я вам скажу, що вона працює.

ЄФРЕМОВА І.О. А коли це будуть положення і воно буде затверджено, коли не пустять один раз, тоді це вже буде зовсім інша справа.

ШЕВЧУК М.М. Будемо намагатися це подати на цій сесії. Дякуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Прошу.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У мене є два запитання і все, більше не буду сьогодні  задавати. Ми згадали ПКД на купол на наступний рік по бюджетних запитах, ви ж попросили якусь суму на капвидатки саме на цей купол, і яку суму просили?

КОРНАТ В.В. Орієнтовно попросили по тому, що ми планували на цей рік 5,7 мільйона.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. 5 мільйонів? 5,7?

ПИНЗЕНИК П.В. Сума озвучувалася, так?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. 6 мільйонів. Так, ну це нормально. 5,7. А інфляція? Буде 6.
І останнє запитання. Перекидка 5 тисяч гривень. Поясніть мені, будь ласка, от сьогодні ми там затвердили, 5 тисяч гривень попросили зі статті "Оплата електроенергії" на статтю "Виплата пенсій та допомоги". Що це за допомога, на яку там не вистачило?
 І найголовніше. Зараз ми забрали з електроенергії, наскільки ми розуміємо, електроенергія у нас тільки зростає. А в кінці року ми будемо добавляти в цю? І звідки?

КОРНАТ В.В. Ми попросили перерахунок зробити в межах 5 тисяч гривень тільки по одній причині. По факту щомісяця Пенсійний фонд у випадку, коли у нас з'являється людина пенсійного віку, яка отримує пенсію по роботі в шкідливих умовах, ми отримуємо цей лист і від того моменту ми маємо можливість відповідно приймати рішення по нарахуванню їм оцієї виплати. В липні до нас з Пенсійного фонду прийшов такий лист. Коли формувався бюджет, ця стаття  витрат не передбачена була, тому що людина не досягла ще відповідного віку.
В липні прийшов лист, ми відповідно направляємо запита з проханням дозволити нам перерахувати кошти.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В.  Чому саме з електроенергії забрали?

КОРНАТ В.В. По попередньому прорахунку на сьогоднішній день по факту цього табелю, який у нас є, у нас невелика економія  в межах 5 тисяч гривень, яка, в принципі,  дозволяє зробити перерахунок. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Зрозуміло. Все, дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Ірина Олексіївна. Останнє запитання. 

ЄФРЕМОВА І.О. Я би хотіла, щоб мені пояснили, що у нас відбувається все-таки з нашим "любимим" приміщенням по Рильському. В якому воно стані і які плани взагалі щодо  використання цього майна?
Будь ласка. 

ПИНЗЕНИК П.В. Едуард Маратович.

ДЕНИСОВ Е.М. Розробляється проектно-кошторисна документація. Як тільки вона буде розроблена, ми зрозуміємо, яка сума необхідна для проведення реконструкції. А далі, яке рішення буде прийнято, буде прийнято використання комітетом.

ЄФРЕМОВА І.О. Тобто на сьогоднішній день рішення поки немає?  Зрозуміло. 

ДЕНИСОВ Е.М. Так.
 
ПИНЗЕНИК П.В. Ще запитання?
Виступи у нас ніби не передбачені. Ми ніби сьогодні не збирались слухати.
Так, Петре Олеговичу.

БОДНАР П.О. Павле Васильовичу, а чи можна ми би просили, щоб Управління комп'ютеризованих систем зробило Презентацію на найближчі стратегії розвитку. Чи можна було б потратити, скільки часу потрібно? 

СИДОРЕНКО О.О. 5-7 хвилин.

БОДНАР П.О. 5-7 хвилин, щоб ми мали розуміння.

ПИНЗЕНИК П.В. Це сьогодні? 

БОДНАР П.О. Зараз, так. Ми готові. Чи можна це сьогодні реалізувати?

ПИНЗЕНИК П.В. Слухаємо?

ІЗ ЗАЛУ. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте послухаємо. Прошу. Хто буде доповідати?

БОДНАР П.О. Олексій Олексійович Сидоренко.
 
СИДОРЕНКО О.О. Шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується коротка Презентація про проект Стратегічного плану впровадження інформаційно-комунікаційних технологій в законотворчому процесі на трирічну перспективу. 
Як ви знаєте, Постановою Верховної Ради України № 1035 від 17 березня 2016 року затверджені Рекомендації Європейського парламенту про внутрішню реформу Верховної Ради України (наступний слайд, будь ласка) і підвищення інституційної спроможності Верховної Ради України. Одним із пунктів, однією із рекомендацій цієї дорожньої карти і відповідно постанови Верховної Ради є розробка ІТ-стратегій і стратегій кібербезпеки парламенту. 
Після прийняття цієї постанови з'явилося Розпорядження Голови Верховної Ради України про створення робочої групи із забезпечення внутрішньої реформи Верховної Ради України. Ми перебували і перебуваємо до сьогодні у тісній комунікації співпраці із Європейським парламентом, який, починаючи з 2016 року, здійснив дві Оцінювальні місії до Верховної Ради України, один навчальний візит нашого підрозділу до Європейського парламенту, а 29-30 травня 2017 року був проведений силами фахівців Європейського парламенту дводенний семінар у Верховній Раді України з питань остаточного погодження за затвердження проекту ІТ-стратегій. 
Зокрема було рекомендовано, що цей стратегічний план на трирічну перспективу має бути затверджений Головою Верховної Ради України, Керівник Апарату має здійснювати контроль та нагляд за етапністю робіт і його фінансовим забезпеченням. Відповідальним підрозділом визначено наше управління. Зовнішніми ж партнерами та експертами визначено сам Європейський парламент, а також міжнародний проект UNDP та Європейського Союзу "Рада за Європу". 
Метою стратегії є досягнення вищої інституційної спроможності у здійсненні парламентом своєї і законодавчої, і представницької, установчої та контрольної функції і посилення демократії в Україні. 

КУПРІЄНКО О.В. З "червоним" лозунгом я не згоден. 

СИДОРЕНКО О.О.  Ну, це так записано в поставної, яку ви прийняли. 
Проектом стратегії визначено 13 стратегічних цілей, їх ключові індикатори – індикатори їх реалізації, контрольні точки, метрики, їх виконання. Одним із основних стратегічних завдань, знову ж таки, ми йдемо у тісній прив'язці до дорожньої карти, яка була розроблена місією Кокса, ми йдемо у тісній прив'язці до Постанови Верховної Ради, якою були затверджені Рекомендації Європейського парламенту з питань внутрішньої реформи Верховної Ради.
Ми провели опитування у кінці червня, на початку липня цього року серед усіх комітетів Верховної Ради, знову ж таки, за анкетою, за тією формою, яка була погоджена із Європейським парламентом і ключовими підрозділами Апарату. І ми визначилися, що основними стратегічними цілями, частину з яких ви бачите, це є і забезпечення прозорості роботи Верховної Ради, це відхід від роботи із паперовими версіями і перехід на електронні документи. Це і стала та захищена робота всієї  інфраструктури, а також посилення контрольних функцій. 
Важливим результатом нашої комунікації з усіма підрозділами та комітетами  Верховної Ради України є зібране, узагальнене і включене до проекту Стратегічного плану розвитку інформаційно-комунікаційних технологій спільне стратегічне бачення, яке випливає із спільного бачення і розуміння місії парламенту, або інституції, цілей, цінностей. 
Сама стратегія або її проект був розроблений на основі. Наступний слайд, будь ласка.

КУПРІЄНКО О.В. А то "зосередження на потребах громадян", там треба дописати: тире "і народних депутатів" чи ні? Чи це всіх громадян України?

ЄФРЕМОВА І.О. Ну ви ж громадянин України.

СИДОРЕНКО О.О. Передусім.

КУПРІЄНКО О.В. Мені просто цікаво. Ця стратегія тільки для ІТ-технологій Верховної Ради, чи тільки в інтересах громадян України враховується? 

СИДОРЕНКО О.О. Мається на увазі повноцінна комунікація, зворотний зв'язок з громадянами, виборцями, експертним середовищем. 

КУПРІЄНКО О.В. Повна доступність до  IT-технологій у Верховній Раді і при цьому забезпечити кібербезпеку. Цікаво.

СИДОРЕНКО О.О. Повноцінна комунікація народного депутата, комітету Верховної Ради, парламенту в цілому з громадянським суспільством, з інституціями громадянського суспільства, з виборцями. Це розуміння інтересів, побажань, очікувань громадян, виборців і відповідне реагування, врахування цих очікувань у законодавчих ініціативах членів Національного парламенту. 
Це, ви бачите, методологія, яка була нам запропонована, спільно опрацьована із Європейським парламентом. Наступний слайд. 
Коротко скажу, що деякі етапи із цього проекту вже нам вдалося реалізувати. І ви бачите, скажімо, що  розроблена і частково впроваджена – на прикладі двох тільки комітетів  Верховної Ради України, скажімо, Комітету з питань правової політики та правосуддя – система електронних засідань  комітету дає, за дуже-дуже обережними оцінками, економію на підготовку та проведення одного лише засідання 15 тисяч 296 гривень. Це дуже-дуже усереднені цінові показники, які не враховують витрат електроенергії, робочого часу співробітників і так далі, і так далі. 
Оце якраз є найголовніша частина проекту IT-стратегії Верховної Ради України, яка називається "Портфоліо стратегічних проектів". І якраз це "портфоліо" було сформовано за результатами численних опитувань, які проводилися і постійно здійснюються нашим підрозділом і серед комітетів,  і серед народних депутатів, і серед підрозділів Апарату, і, звичайно ж, передбачає реалізацію тих базових рекомендацій місії Кокса, зокрема в частині забезпечення повноцінної цифрової платформи взаємодії між трьома суб'єктами  права законодавчої ініціативи.

КУПРІЄНКО О.В. А в мене питання до вас. Розробка та впровадження, на прикладі комітетів "підрахунку голосів нового покоління". А голоси старого покоління – це що?
 
СИДОРЕНКО О.О. Мається на увазі, буде система нового покоління, а голоси залишаються в статусі старого покоління. 

КУПРІЄНКО О.В. А то треба слова переставити: "нового покоління" після слова "система"? Я ж читаю, що написано! Тобто слова "нового покоління" треба написати після слова "система", правильно? Тоді буде зрозуміло.

СИДОРЕНКО О.О. Система нового покоління забезпечить функцію персонального голосування, тобто виконання норми Конституції та Закону України "Про Регламент Верховної Ради". 

КУПРІЄНКО О.В. Та я про те, що неграмотно написано! Слова "нового покоління" мають бути після слова "система".

СИДОРЕНКО О.О. Сьогодні цей проект перебуває на активній фазі узгодження у профільних підрозділах Апарату: в Головному юридичному управлінні, у підрозділах Управління справами. Цей проект вичитаний редакційним управлінням Головного управління документального забезпечення. Але ми з вдячністю врахуємо всі ваші побажання, доповнення, щоб ІТ-стратегія стала локомотивом внутрішньої реформи Верховної Ради України. 
І наступний слайд, будь ласка. Ми підійшли до питання, яке вже сьогодні обговорювалося, а саме: розробка проектно-кошторисної документації та робочого проекту на створення системи електронного голосування нового покоління. У 2016 році був розроблений ескізний проект. У 2017 році, як я вже доповідав, ведеться розробка проектно-кошторисної документації. 

КУПРІЄНКО О.В. Скажіть, розмір дисплея на робочому місці народного депутата, скільки дюймів по діагоналі?

СИДОРЕНКО О.О. Щонайменше буде 10 дюймів, можливо, навіть 12, наскільки це дозволяє ширина, висота стільниці у сесійній залі Верховної Ради України. На жаль, простір обмежений, але це будуть повноцінні сенсорні екрани, тачскріни з Multi-touch і з функцією та можливістю збільшення тексту, його розміру. Так що, все це передбачено.
Все. Я завершую. Дякую вам за увагу. 
Ми записали електронну версію не тільки цієї презентації для ознайомлення для членів комітету, ми також записали проект самої ІТ-стратегії. Ми отримали письмовий експертний висновок за підписом директора Департаменту з питань стратегічного планування Європейського Парламенту Людовіка Делепіна, в якому вважається, що етап планування, етап робіт по підготовці стратегічного плану виконано у повній відповідності до їхньої методології. 
І останнє, ми мали 30 серпня цього року робочу зустріч із керівником вже нової Оцінювальної місії – це Оцінювальна місія від Європейського Союзу. Вони  підвели остаточні підсумки нашої співпраці і рекомендували, бо на попередніх засіданнях вашого комітету виникали ці питання, рекомендували звернутися до делегації Європейського Союзу щодо можливості технічної та фінансової підтримки Верховної Ради України для реалізації цього проекту, цієї стратегії з 1 січня 2018 року. 
Дякую.

КУПРІЄНКО О.В. На розробку цієї стратегії кошти були витрачені? Чи це в межах заробітних плат вашими працівниками робилося?

СИДОРЕНКО О.О. Жодної копійки не було витрачено, за винятком тих невеликих коштів на відрядження до Європейського парламенту, які надавалися самим Європейським парламентом. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. 
Дмитро Валерійович хотів запитати, стисло.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я дуже швидко. По-перше, конкретні пропозиції, я у вас в презентації одного разу побачив слово "народний депутат". Ви робите для народних депутатів, а там немає, там одне єдине – створення робочого місця. Тому і пропозиція, в першу чергу до робочої групи залучіть ну хоча б когось, хто конкретно прийде і скаже: "Я ось працюю". Особливо ті, хто працюють. Я і зараз працюю вже з електронним – з  планшетом. Фактично ця система ваша, хто хотів, її вже створили. А оці тонни паперу, вони нікому не потрібні. Це перше.
І друге, так само не побачив, от ви кажете там "відкритість", про комітети. Від усіх комітети неодноразово поставало питання: зробіть відкритими відеофіксацію для всіх комітетів. Там у вас цього немає. Дякую. 

СИДОРЕНКО О.О. Є. Все є. На жаль, той часовий регламент, ті можливості представити такий великий серйозний документ не дозволили мені повною мірою. Але і повноцінне електронне робоче місце народного депутата України, і повноцінний електронний комітет Верховної Ради України, і повноцінна електронна Погоджувальна рада, і повноцінна електронна сесійна зала, і повноцінна цифрова платформа взаємодії трьох суб'єктів права законодавчої ініціативи, і навіть та повноцінна платформа комунікацій парламенту з виборцями, з громадянами про що попередньо говорив Микола Миколайович – це все пункти.    

КУПРІЄНКО О.В. У мене до вас питання. Це ви все робите для нас – народних депутатів, щоб нам зручніше було і ефективніше займалися законотворчою діяльністю, так?

СИДОРЕНКО О.О. Правильно, це ваші засоби виробництва сучасні, інноваційні.

КУПРІЄНКО О.В. Я зрозумів. Дякую. Ви знаєте, чому зараз по підручникам у школах дітям дуже важко вчитися? Тому що ці підручники написали теоретики! А не ті, які читають предмети. Так ви хоч у одного народного депутата спитали: "А як тобі було б зручно на твоєму робочому місці?" 
Підніміть руку, шановні члени регламентного комітету, у кого спитали розробник цієї супер-пупер стратегії для Кокса прозвітувати: "Як тобі на робочому місці було б зручно, щоб ти хотів бачити?" Спитали у когось? Ні! У регламентного комітету, куди ви приходите, ви навіть не спитали: "Надайте свої пропозиція! Ви ж там кожного дня просиджуєте штани! Як би вам що було зручно?" Ні. Ви самі сидите і думаєте, як нам буде зручно. 
Дякую велике за допомогу. Але законотворчою діяльністю ми якось підвищимо не тому, що ви ІТ-технології покращите, а тому що, мабуть, будуть більш розумних народних депутатів вибирати. Виступ закінчив. Дякую.

СИДОРЕНКО О.О. А відповідь дозволите?

ПИНЗЕНИК П.В. Ні. Ми не встигнемо. У мне є ще одне питання не по темі.
Ми вчора проводили робочу нараду в Апараті і говорили про ліквідацію диспропорції в оплаті праці працівників Апарату. Коли ви нас поінформуєте, який стан справ?

САВКОВА Л.В. Ми сьогодні  написали листа підготували зі своєї сторони на Михайла Олексійовича Теплюка.

ПИНЗЕНИК П.В. Так, а для чого? 

САВКОВА Л.В. Він у нас стоїть в резолюції теж допомогти нам юридично це все. Але те, про що ми вчора говорили,  у нас просто ще не було часу переговорити конкретно.

ПИНЗЕНИК П.В. Я вас прошу не затягуйте, будь ласка, бо то кожен день це гроші.

САВКОВА Л.В. Так, я зрозуміла.

КУПРІЄНКО О.В. Дозвольте? Наскільки ми маємо інформацію в минулих роках за минулі періоди у Верховній Раді, проводилось так, що Апарат десь собі там премію виписував, а працівники секретаріатів комітетів, фракцій, які теж, до речі, не отримали нічого. Так було? 

САВКОВА Л.В. Не так.

БОДНАР П.О. Я не розумію навіть, про що ви говорите зараз.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми про це вже ніби проговорили. Проговорили, що будемо змінюватися. 

КУПРІЄНКО О.В. Хвилиночку. То ви кажете, що такого не було, що преміювали всіх?

ПИНЗЕНИК П.В. Преміювали, тільки в різному розмірі. 

КУПРІЄНКО О.В. В різному розмірі. Так було?

БОДНАР П.О. Ні. Премія в усіх підрозділах в однакову  вигляді. 

ПИНЗЕНИК П.В. Надбавка, не премія. Слово "премія" неправильно використано в даному випадку. 

КУПРІЄНКО О.В. Всім було однаково, справедливо чи ні? Чи комусь більше, комусь менше? Павло Васильович. 

ПИНЗЕНИК П.В. Все це не про премію. Це абсолютно вірно, тільки це питання не до обговорення.

КУПРІЄНКО О.В. Я запитую, чи це так, чи ні? 

БОДНАР П.О. Проведено ряд нарад у ключових…

ПИНЗЕНИК П.В. По суті, Петре Олеговичу, питання в наступному. По суті – так, термінологічно – ні. Йдеться не про премії, а про надбавки за певні види робіт. Ми про це говорили.

КУПРІЄНКО О.В. Тобто надбавки одним робили, іншим не робили, так? 

САВКОВА Л.В. Ні, робили всім. 

ПИНЗЕНИК П.В. Йшлося про віднесення тих чи інших категорій посад до тих, які мають право на надбавки в зв'язку з певним видом роботи. 

КУПРІЄНКО О.В. Працівників комітетів відносили до цих категорій? 

БОДНАР П.О. Працівники секретаріатів комітетів відносяться до одних із найвище оплачуваних.

КУПРІЄНКО О.В. Тобто неправильну інформацію мені дали?
(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Ви одержали правильну інформацію. Певні види надбавок були розподілені таким чином, що виникали застереження в окремих підрозділів Апарату щодо справедливості встановлення таких надбавок. В зв'язку з цим ми звернулися до Міністерства соціальної політики і праці, одержали відповідь, що бачення відрізняються Міністерства соціальної політики і праці, власне, як і нашого комітету, дещо відрізняються  від бачення, яке мало місце в роботі Апарату Верховної Ради України. 
Тепер, чому я поставив це питання? Можливо, дарма, бо я спровокував дискусію. Тепер ми провели в робочому порядку нараду і будемо думати, яким чином виправляти цю ситуацію. Я і запитав, чи вже якісь рішення готові? Наразі ні. Нам зроблять доповідь. 

САВКОВА Л.В. Ні.

КУПРІЄНКО О.В. Тобто тим, кому давали менше – збільшать, кому давали більше – зменшать, щоб була справедливість. Правильно? Має бути справедливість?

БОДНАР П.О. Ми повернемося до перегляду, бо я мушу вивчити. Має бути.

КУПРІЄНКО О.В. Ну все. Я почув вашу відповідь.

ПИНЗЕНИК П.В.  Ірина Олексіївна. І будемо завершувати.

ЄФРЕМОВА І.О. Я прошу репліку. 
Я хотіла б сьогодні, незважаючи на те, що ми стільки питань ставили, подякувати всім присутнім. І хочу відмітити, що підготовка та, яка сьогодні прозвучала на засіданні комітету, і підготовки ті, що були раніше, корінним чином відрізняються одна від одної. Особлива подяка бухгалтеру поки що так, наперед. Видно, що ви розбираєтеся в ситуації, готові йти на компроміс. Тому всім дуже велика подяка. І сподіваюся на співпрацю. Дякую вам дуже.

ПИНЗЕНИК П.В. На цій позитивній ноті, дякую. Завершення засідання комітету.