СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України

19 жовтня 2016 року

Веде засідання перший заступник голови Комітету ПИНЗЕНИК П.В. 

ПИНЗЕНИК П.В. Доброго дня. Присутні 7 членів комітету.
Колеги, у нас планувалося попереднім розкладом засідання розгляд наступних питань: деякі питання забезпечення діяльності Верховної Ради України. Ми планували розглянути це першим питанням. Запросили Управління справами. 
Далі. Проект Постанови про вшанування учасників АТО. Антонищак, Мусій. Антонищак просив, щоб він був особисто присутній під час розгляду питання. Тому, якщо не буде заперечень, ми його пересунемо, доки він не прийде. 
Внесення змін до Закону України "Про комітети Верховної Ради України" (щодо деяких питань порядку скликання та проведення засідань комітетів). Кірш, знаменитий уже. 
Четверте питання. Проект Постанови "Про скасування рішення Верховної Ради", це по законопроекту 3312-д, внесений Левченком.
П'яте питання. Те ж саме. Внесене Шурмою і Папієвим. 
Шосте питання. Заява Савченка про складання ним депутатських повноважень. До речі, дуже цікава заява. Ви бачили, пане Голово, цю заяву?

ПАРУБІЙ А.В. Кого?

КУПРІЄНКО О.В. Ви скажіть ім'я та по батькові. 

ПИНЗЕНИК П.В. Савченко Олексій Юрійович. Він написав заяву. "Прошу скласти мої депутатські повноваження після закінчення випробувального строку перебування на посаді голови Миколаївської ОДА". Такого я ще не бачив. 
Сьоме питання. Про заяву народного депутата Жолобецького про обрання його членом Комітету з питань транспорту. 
Восьме питання. Про проект Закону "Про Вищу раду правосуддя", внесений Порошенком. Ми не головні. 
Дев'яте питання. Те ж саме, альтернативний до нього, Мураєва. Теж не головні. 
І проект розкладу засідань Комітету у листопаді 2016 року. 
Водночас звернувcя до нашого Комітету Голова Верховної Ради України під час засідання Погоджувальної ради і під час пленарного засідання Верховної Ради України, власне, до пленарної зали з проханням розглянути також законопроект 4696 і альтернативні до нього відповідно із значками 1, 2, 3 і 4. 
Давайте обговоримо питання формування порядку денного засідання комітету. Що стосується питань, які я оголосив, вони підготовлені до розгляду. 
Що стосується питання 4696, ми свого часу рекомендували його до включення до другого розділу проекту порядку денного поточної сесії Верховної Ради України. Водночас не затверджений наразі порядок денний поточної сесії. На минулій сесії ставилися питання про включення до порядку денного, однак не одержали відповідної підтримки народних депутатів. 
Колеги, які будуть думки з приводу порядку денного? Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Щодо порядку денного, у мене є пропозиція своя особиста, спочатку не по 4696, а користуючись нагодою, що тут є керівництво Апарату Верховної Ради, поставити питання щодо пропускного режиму на території дворів приміщень комітетів Верховної Ради під час проведення пленарних засідань. Це пов'язано з тим, що скільки і чиїх машин туди заїжджає наразі відомо тільки одній людині, яка складає список, дає дозвіл. І коли приїжджають народні депутати на роботу на своїх автомобілях, то, як правило, поставити їх або немає де, або як понаставляють, то не пройти і не проїхати. Тому є пропозиція включити це питання в порядок денний, обговорити: про те, щоб в дні пленарних засідань заїжджати могли виключно народні депутати. І щоб потім журналісти не бігали і не розказували, що стоять де попало, як попало і на чому приїжджають. 
А щодо законопроекту 4696, то якщо він не включений до порядку денного сесії, так ми не маємо права його розглядати взагалі. Якби ми ще були іншим комітетом і порушували Регламент, то це ще таке, але якщо регламентний комітет порушує Регламент, так це вже ганьба. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло. Що будемо обговорювати наразі: щодо вашої інформації по режиму в'їзду? 

КУПРІЄНКО О.В. Я вніс пропозицію щодо внесення в порядок денний питання і висловив свою позицію щодо 4696. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я зрозумів. Олег Васильович, ви не заперечуєте, щоб питання, яке ви підняли, яке стосується роботи Управління справами, ми додали і додатково обговорили під час обговорення першого питання?

КУПРІЄНКО О.В. Не заперечую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Інші члени комітету не заперечують, щоб ми також і з цього питання заслухали? 
Петро Олегович, ви будете готові повідомити про пропускний режим вашу думку? 
БОДНАР О.П. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло. Дякую.
З приводу інших питань порядку денного і 4696, хто ще хотів би висловитися? Михайле Миколайовичу, прошу. 

ПАПІЄВ М.М. Дякую.
Шановні народні депутати України, шановний пане Голово! Знаєте, я розумію пікантність вашої ситуації, але ж я все-таки закликав би нас повернутися емоційно, свідомо до першого засідання Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України, коли тільки почали ми свою роботу. Тоді ми чітко і ясно домовилися, що ніколи, за жодних обставин наш комітет не заплямує себе порушенням свята святих – Закону України "Про Регламент". Тобто якщо зараз процедура, яка пропонується Павлом Васильовичем, це процедура 93-ї статті Закону про Регламент, це одне питання. Тобто якщо ми попередньо обговорюємо законопроект про доцільність включення до порядку денного, це одне питання, і воно регламентовано однією статтею закону. Якщо це мова йде про 108-у статтю, то там чітко і ясно написано, що на розгляд комітету виносяться тільки ті законопроекти, які включено до порядку денного сесії. У нас п'ята сесія, в порядку денному цього закону немає. На підставі чого ми зробимо виключення зараз? Тобто приймаючи аналогічні рішення, ґрунтуючись на засадах закону, ми приймали одне, зараз зробити якусь вибірковість у прийнятті рішень в залежності від авторства законів, я не думаю, що це правильна річ. 
Крім того, я хотів би нагадати вам, що свого часу 17 березня Верховна Рада України прийняла Постанову Верховної Ради України, де ми чітко і ясно, а це акт Верховної Ради України, де ми чітко і ясно виклали, що нам треба зробити, виходячи з рекомендацій Місії пана Кокса. 
До речі, комітет, я б дуже хотів, щоб Голова Верховної Ради України знав, що ми свою роботу зробили. Бо ми в квітні звернулися до всіх фракцій, до всіх комітетів Верховної Ради України, ми отримали пропозиції, як це було передбачено і постановою Верховної Ради України. Постанова – це документ, якого має дотримуватися Верховна Рада України. Тут чітко і ясно написано, що Верховна Рада України напрацьовує єдиний спільний законопроект. Узагальнення пропозицій покладено на Комітет з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради. Ми зробили це, ми зробили комплексний документ, який не вибірково врегульовує якісь положення і пункти Місії пана Кокса, а який підходить комплексно. Бо сьогодні в усіх законопроектах, які подано, взагалі відсутнє те, що є в рекомендаціях: питання коаліції, питання опозиції. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Питання рівних прав і можливостей.

ПАПІЄВ М.М.  Питання рівних прав і можливостей, ґендерні питання. Питання, взагалі-то, пропорційності формування порядку денного, виходячи з чисельності фракцій. І багато-багато інших питань, які є фундаментальними. 
Не буду говорити зараз по суті, але по самій формі. Шановні колеги, я підкорюся будь-якому рішенню, яке ви приймете, але я все ж таки закликав би нас не робити якісь виключення з тих взагалі законодавчих моментів, які ми прийняли. Наш комітет має дотримувати букви закону і наші рішення мають ґрунтуватися на букві закону. Якщо виходити з Закону України про Регламент, ми не маємо права сьогодні розглядати ці законопроекти, тому що вони не внесені до порядку денного сесії. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Валерійович. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Шановні колеги! Шановний Андрію Володимировичу! Нам дуже приємно, що Голова Верховної Ради прийшов на засідання регламентного комітету. 
Я хотів би сказати, що дуже часто це скликання Верховної Ради критикують саме за порушення Регламенту. Тому я дійсно хотів би підтримати колег. Ви знаєте, ми для себе зробили вибір на першому засіданні, що на те, на що впливає регламентний комітет, тут, на нашому засіданні, ми чітко дотримуємося норми. Тому, при всій моїй повазі до вас особисто, я підтримую колег. Ви знаєте, це навіть парадоксально звучить: розглянути зміни до Закону України про Регламент з порушенням Закону України про Регламент. 
Ви повинні зрозуміти, я не знаю, як до цього працював регламентний комітет, але ми працюємо по закону, ми працюємо відкрито. І все, що стосується регламентного комітету, ми хочемо, щоб абсолютно по-новому відносилися до наших засідань. Тому, при всій моїй повазі, я однозначно проти того, щоб ми сьогодні в порушення норм Закону про Регламент розглядали ваш законопроект. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрію Володимировичу. 

ПАРУБІЙ А.В. Шановні колеги, я хотів би, щоб ми сьогодні в цілому проговорили  цю тематику. Не так часто у нас є змога зустрітися. Це питання є дуже актуальним і звучить майже щодня. Тому я не закликаю вас порушувати Регламент, я закликаю вас проговорити це питання комплексно щодо наших загальних підходів до питання реформи парламенту. І з того приводу просив би, щоб ми просто обмінялися думками і почули мою позицію з цього приводу. 
Отже, почну з першого, власне, про що пан Михайло говорив і ви зазначили: про порушення Регламенту. Коли я чую виступи про порушення Регламенту, ви знаєте, я є депутатом 7 років, я можу так сказати, можливо, з перебільшенням, але в цьому скликанні і, зокрема, за мого головування порушення Регламенту – це можуть бути одиничні норми, які виникають. І кожний, хто слідкує за тим, як ведеться сесія, той бачить, що ми чітко керуємося волею залу. Всі політичні фракції мають право виступу. 
Більше того, багато елементів реформи парламенту, які не  потребують законодавчого рішення, ініціюються мною навіть без рішення Верховної Ради. Зокрема, я переконаний, що питання блочного розгляду законопроектів, яке є одним із рекомендацій реформи парламенту, не тільки зробило роботу парламенту ефективнішою, а й дуже усунуло суб'єктивний фактор формування порядку денного, коли фактично комітети самостійно формують порядок денний. Багато реформ, які стосуються відкритого парламенту, доступу, ви можете про це запитати, і ви знаєте, наскільки стала більш інтенсивною відкритість парламенту для доступу, відкритість документів для доступу, електронна система "Рада". Багато змін, які не потребують законодавчого рішення, я намагаюся ініціювати. І дякую за підтримку всім депутатам, що вони знаходять розуміння і знаходять стримування. 
Разом з тим, є частина тих змін, які потребують законодавчого рішення, і я хотів би, щоб ми в цілому і комплексно переговорили на цю тему. Тому що з тих рекомендацій, перш за все, рекомендації мають вплив і пряму дію, пане Михайле, після того, як вони прийняті. Якщо ви уважно почитаєте постанову, яку ми приймали, там зазначено, що опрацювати ці пропозиції в законодавчий акт, і тільки після прийняття законодавчого акту ці пропозиції становлять норму прямої дії. Зверніть увагу на це: не сама постанова є нормою прямої дії, а, власне, там є рекомендації, щоб ці рекомендації були оформлені в законодавчий акт. 
Коли я став Головою Верховної Ради, для мене постало відразу питання, яким шляхом піти: чи шляхом оформлення всіх тих рекомендацій в один-єдиний законопроект, чи йти поетапно. Я провів ряд нарад, в першу чергу з головами фракцій, як це зазначено в Рекомендації реформи парламенту, також і з громадськими активістами, і з представництвом Місії Кокса, і мав неодноразові розмови безпосередньо з паном Президентом, і ми дійшли до спільного розуміння, що є сенс давати поетапні зміни реформи парламенту, що якщо ми їх всі оформимо в один законодавчий акт, шанс його прийняття просто буде важкий. Ми просто можемо розтягнути це на дуже довгий період і не прийняти жодного акту, не прийняти жодної дії, яка би могла привести до реальних змін. 
На жаль, дуже часто за дискусіями, які стосуються реформ парламенту, ми дуже важко переходимо до рішень і до дій. В законопроекті 4696 зроблена спроба акумулювати ті зміни, які є підтримані, принаймні, більшістю фракцій. І скажу вам, що цей законопроект був зареєстрований тільки після того, як він півтора місяці проходив обговорення. Авторами стали, як ви знаєте, голови чотирьох фракцій: це "Блоку Петра Порошенка", "Народного фронту", Радикальної партії, "Самопомочі". І навіть в самій формі його подачі була зроблена спроба обговорити і подискутувати його ще до того, як він буде внесений. Справді, там регламентуються тільки кілька норм, тільки кілька позицій тих рекомендацій, які є. Я думаю, це і буде найбільш правильний шлях, якщо ви зі мною погодитеся, ми можемо обмінятися думками, коли ми не одним законопроектом будемо вводити всі рекомендації, а будемо вводити поетапно. Це буде давати нам більше шансів і буде давати нам більше можливостей. Але я одне знаю напевне: ми повинні тим шляхом іти. Найгірше, що ми можемо зробити – це не приймати жодного рішення, апелювати до реформи парламенту, говорити про її важливість і не приймати жодного рішення. 
Тричі даний законопроект ставився на порядок денний, лишень включення у порядок денний сесії, лишень включення, друзі. Це передбачає, що після того перше читання, після того дискусія і можливий вихід на друге читання. Але тричі він не був навіть включений в порядок денний сесії. Я не знаю, як голосували колеги, і не можу говорити за всі політичні сили і фракції, але вважаю, що це є шлях, який закопує цю реформу, а не відкриває шлях для реформи. 
Тим не менше, перебуваючи у Страсбурзі нещодавно і розмовляючи з керівництвом Європарламенту, я побачив, що для них, зокрема у співпраці з Україною, ця реформа має значення і має вагу. І вона є одним із індикаторів в цілому відношення до українського парламенту. І вона є одним із важливих показників реформ в Україні: ми говоримо про судову реформу, про реформу правоохоронних органів. Для наших партнерів, з якими ми співпрацюємо, реформа парламенту є одним з найважливіших показників реформ, які відбуваються в Україні. Вони переконують, і тут, напевне, ми з ними всі згодні, що інституційна спроможність Верховної Ради України у парламентсько-президентській республіці у великій мірі буде залежати від того, наскільки парламент здатний приймати рішення по своєму реформуванню. 
Тому сьогодні я вас не закликаю, щоб ви приймали рішення, там, прийняти в першому читанні. Я думаю, що навіть якщо ми проведемо рішення про включення в порядок денний сесії, це вже буде хороший і добрий знак для наших партнерів-європейців. Власне, як знак: наприкінці цього місяця всі голови фракцій, наскільки мені відомо, і голова регламентного комітету, і я, ми вирушаємо на розширену нараду, яка відбудеться з керівництвом Європарламенту, власне, на тему реформи парламенту. Я впевнений, що ми всі гуртом повинні дати знак нашої готовності. Я наголошую ще раз, знак дати. 
Звичайно, мені, як і вам, прикро, що ми не затвердили порядок денний сесії. Вважаю, це неприйнятним і не дуже розумію мотиви, чому так відбувається, чому в залі важко зібрати голоси. І, звичайно, це гальмує роботу дуже багатьох комітетів, не тільки вашого, а й дуже багатьох комітетів, які, опираючись на пункти Регламенту, не можуть розглядати законодавчих актів, які б мали бути. 
Я наголошую ще раз, зараз я навіть не закликаю вас приймати рішення – прийняти за основу даний законопроект. Я закликаю вас, по-перше, виробити спільну стратегію: чи згодні ви з тим, щоб поетапно вводити ці зміни. Можливо, у вас інша концепція, що давайте одним великим законопроектом, але я вам скажу наперед, одним великим законопроектом шансів не буде. Це одна річ: по стратегії, як нам йти.
Друге, про що я хотів би порадитися. Коли ми дискутували, а пройшло дуже багато дискусій по законопроекту 4696, я побачив один дуже важливий нюанс, який викликав опір в дуже багатьох депутатів, - це той нюанс, що там пропонуються змішані тижні. Ви чули, напевне, про цю ініціативу. Тобто коли у нас будуть повноцінні дні вівторок і четвер, середа – робота в комітетах, п'ятниця – парламентські слухання. Але пропонується збільшення з двох до трьох робочих тижнів на місяць. І в багатьох депутатів, особливо тих, які представляють мажоритарні округи, вони дуже щиро і відверто приходили і казали: "Нам не буде змоги повноцінно працювати в округах". І, розуміючи, що ця складність є реальною, я хотів би з вами порадитися: можливо нам, виходячи на цю позицію про змішані пленарні тижні, поступити так, як і в іншій рекомендації реформи парламенту. Може, ви пригадуєте, є ще одна рекомендація, яка передбачає врегулювання однакової кількості міністерств і комітетів, їхнє співвідношення. Але в самих рекомендаціях рекомендується, щоб ця норма приймалася не для цього скликання, а для наступного скликання, розуміючи, наскільки складно буде змінити правила в цьому скликанні. 
Я хотів би з вами порадитися, можливо, обговорюючи даний законопроект, можливо, нам теж дати цю позицію, цю норму, щоб реформа цих позицій вступала з наступного скликання. Тобто я хотів би з вами проговорити загальну стратегію, яка мала би один наслідок, наголошую, друзі, один наслідок: перейти до прийняття рішень. 
Поки тут, в регламентному комітеті, не буде загальної позиції, загальної стратегії, ну не будемо один одного обдурювати, буде важко і в залі знайти більшість під те чи інше рішення. Якщо не буде загальної позиції тут, важко буде і в залі. Тому я хотів би просто і по-людськи з вами порадитися, як нам вийти на рішення, яке зможе в залі отримати більшість, як нам піти шляхом, щоб ця реформа не була закопана як історичний рудимент, і всі до нього апелювали, але ніхто не приймав рішення, а щоб ми змогли перейти до прийняття рішень. З вашого дозволу, я хотів би з вами з цього приводу обмінятися думками. І наголошую ще раз, є рішення про включення в порядок денний сесії, я навіть не буду наполягати, щоб у нас було рішення про прийняття в першому читанні.

ПИНЗЕНИК П.В. Перед тим, як ми перейдемо до обговорення запропонованого питання, давайте, може, на секунду повернемося до 4696 в порядку його проходження. Є у нас пропозиція щодо включення до другого розділу, ну не проходить порядок денний сесії через Верховну Раду з тих чи інших політичних питань. Знову ж таки, щоб одержати зріз і розуміння перед тим же самим 27-м числом, перед поїздкою, що відбувається в залі, якщо спробувати з'ясувати думку залу саме в питанні включення до порядку денного сесії цього окремо взятого законопроекту, скажімо? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Не перелік законопроектів, а взяти окремий законопроект?

ПИНЗЕНИК П.В. Окремо, так. 

ПАПІЄВ М.М. Якщо по 93-й статті…

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так, по 93-й ми можемо його обговорити навіть в залі.

ПИНЗЕНИК П.В. В порядку обговорення питання про включення до порядку денного. Є певні ризики. З одного боку, якщо він не набирає достатньої кількості голосів, то це може бути якимось негативним сигналом.  З другого боку, це дає нам зріз і розуміння, що відбувається і це дає нам дорогу для обговорення в комітеті по суті, так? Тому що у нас є альтернативні законопроекти. І цей процес не на два дні, будуть приходити автори. Але принаймні ми відкриваємо дорогу. 

ПАРУБІЙ А.В. Павле, з вашого дозволу, ще одну репліку. Прийшовши до вас, я вже провів попередню розмову з авторами законопроектів. І сьогодні о 6-й вечора я матиму ще раз розмову з авторами, з головами 4-х фракцій. І, власне, я запитав у них: "А що, якби ми пішли таким шляхом?". Щоб була позиція на те, що буде це відтермінування. Вони сказали мені, провівши попередні консультації у фракціях, що вони відчувають, що з такою подачею і з такою формою можна отримати більшість в залі на підтримку даного законопроекту. 

ПИНЗЕНИК П.В. Радий за їхнє відчуття. Я вам скажу одну цитату від народного депутата-мажоритарника: "Ви хочете сказати, що я в наступний парламент не попадаю?". 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Андрію Володимировичу, на мою думку, що сприйняття при голосуванні виявляється з того, що авторами цього законопроекту в першу чергу є голови фракцій. Тому що Регламент і зміни до Регламенту відносяться до кожного депутата окремо, і він відчуває кожний на собі. Ми такої відкритої розмови, як би ми її не боялися, якою б вона не була складною, не проводили в залі. Розумієте, завжди до Регламенту навіть на засіданнях фракцій ставляться "по остаточному принципу". А коли пару раз випуститься пар, тоді люди зрозуміють для чого ці зміни, вони виговоряться, і ми зрозуміємо, яким чином діяти.
Я вам дуже дякую за те, що і особисту зустріч ми з вами проводили по питаннях рівних прав і можливостей. Я підготувала цілий ряд змін. Коли ми говоримо про це, тоді ми розуміємо для чого і як ми можемо це зробити. 
Тому, мені здається, така форма, яка запропонована, все-таки поставити і обговорити це в залі – це була б можливість загального обговорення і можливість розуміння всіх депутатів для чого ми це робимо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Теж не без ризиків, але можливий варіант руху.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Не без ризиків, але це один із варіантів залучення всіх депутатів. Розумієте, коли приймаються рішення по транспорту чи по освіті, є зацікавленності окремих депутатів. Регламент – це те, що об'єднує усіх, це життя кожного депутата, це норми і правила їх. Тому, мені здається, це був би варіант відкритої розмови, це теж плюс.

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович.

КУПРІЄНКО О.В. Зібралися голови фракцій і кажуть: "Давайте проведемо медичну реформу. Зараз обговоримо і скажемо, як лікувати людей". Кажемо: "Так є ж Комітет з питань охорони здоров'я". А вони кажуть: "А ми потім йому повідомимо, що ми отак вирішили". Оце зараз така ситуація, яку ми обговорюємо. Є регламентний комітет, який профільний, який в принципі намагається слідкувати і в залі де і що не так, де і що краще. Особисто я спілкуюся з колегами, і в розмові завжди намагаюся з'ясувати, як би краще організувати роботу, щоб всім було добре. А нас якось ніхто не запитує. Дякую, що прийшли. Ми минулого Голову Верховної Ради, скільки не запрошували, він жодного разу не прийшов. 

ПАРУБІЙ А.В. А я сам напросився. 

КУПРІЄНКО О.В. Ми обговорюємо питання порядку денного комітету, а перейшли  зараз в обговорення законопроекту 4696. Хоча би тут давайте дотримуватися якогось хоча б примітивного порядку. 
Треба обговорити? Треба обговорити, питань немає. Треба Регламент міняти? Стовідсотково треба його міняти, тому що, ми ж бачимо, зробите три тижні – ви взагалі людей не зберете в залі. Будуть приїжджати люди у вівторок, посиділи і в четвер поїхали. Не буде ні слухань, ні комітетів. Тут треба дійсно з цим щось робити – з відвідуванням. 
І щоб зараз попрацювати плідно, бо зараз це розмова бабусь на лавці про те, що щось десь відбулося, а якщо ми хочемо про це серйозно поговорити, давайте поставимо це питання в порядок денний. Якщо треба першим його поставити, щоб Голову не затримувати, давайте першим питанням обговоримо, що робити із законопроектом 4696. І тоді ми можемо обговорювати не сам законопроект, а шляхи вирішення цієї проблеми. Щоб не було так, що ми просиділи, почухали голови, а потім скажуть, що треба комусь їхати доповідати, що ми зробили, а ми нічого не зробили. Чому? Тому що або забули, або були інші важливі проблеми. Та не проблема було поставити один законопроект і сказати, що ми їдемо, це треба. Всі згодні? Всі згодні. Всі голови фракцій підписали. Давайте за один раз проголосуємо, включимо в порядок денний, щоб процес запустити. Чому цього не зробили? Ну, можливо, не додумалися. Можливо, були якісь інші важливі проблеми. Давайте зробимо, як в книжці написано, щоб люди нам потім не казали, особливо правники, юристи, що який же ви законодавчий орган, якщо ви самі порушуєте закон на кожному кроці. 
Тому я зараз пропоную включити в порядок денний питання – обговорити шляхи вирішення прийняття змін до Регламенту, зокрема законопроекту 4696, який поки не є в порядку денному. І тоді ми зможемо обговорити це і вийти на рішення, сказати, що давайте завтра першим питанням його внесемо і включимо. І тоді вже можемо завтра в обід зібратися, в п'ятницю зібратися, обговорити і до 27-го встигнути щось зробити, принаймні буде хоча б рішення комітету, що ми обговорили і є якийсь висновок. Тоді вже можна до того ж Кокса їхати і щось там розказувати, що хоч процес запустили. 

ПАРУБІЙ А.В. Шановні колеги, ви самі собі суперечите. Ви говорите, що ви не могли допроситися Голову Верховної Ради, не могли попасти до нього на прийом, прийшов Голова Верховної Ради провести з вами консультації, і зовсім не обов'язково консультації Голови Верховної Ради з комітетом включати в порядок денний. 

КУПРІЄНКО О.В. Питань немає. Тоді давайте проведемо консультації, а потім проведемо комітет. 

ПАРУБІЙ А.В. А потім можете включати в порядок денний. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми комітет ще толком не почали, тому що порядок денний ще не затвердили. Спілкуємося, колеги. 

ПАРУБІЙ А.В. Колеги, давайте трактувати, що прийшов Голова Верховної Ради провести консультації по тому, як виробити стратегії по реформі парламенту. Потім, з вашого дозволу, я піду і ви будете мати змогу всі питання обговорити. 

КУПРІЄНКО О.В. Я про це і кажу.

ПИНЗЕНИК П.В. Добре. 

ПАРУБІЙ А.В. Тому я і кажу, давайте ми просто обміняємося думками. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Юрійович і Михайло Миколайович.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Шановні колеги! Шановний Андрію Володимировичу! Я також дякую вам за те, що ви прийшли. Я рахую, що питання, про яке ми зараз говоримо, воно має бути сьогодні чи не найголовнішим, взагалі, в числі тих питань, які найближчим часом має вирішувати Верховна Рада. 
Справа в тому, що, навіть не входячи в деталі того, що пропонується, я особисто як депутат, який вперше, я на сьогодні надзвичайно не задоволений тим, як працює Верховна Рада: стосовно ефективності роботи, робочого часу, прийняття рішень і так далі. Реально на сьогодні є у нас шляхи для покращення роботи. І я особисто за те, щоб збільшити кількість робочих днів. Я депутат-мажоритарник, відразу всім, хто хоче зі мною вступати в дискусії, що у них не вистачає часу для роботи в округах, то я можу розказати, що робота на окрузі реально – це один тиждень, коли ми проводимо прийом громадян. Так, у мене 5 днів – це прийом громадян в одному з районів. Єдина в мене, можливо, перевага, що я тут недалеко і я ще у вихідні дні можу долучитися до проведення якихось масових заходів і так далі. Але, повірте, що три робочі тижні – це дуже серйозна тема для обговорення. Я особисто буду підтримувати саме таку норму. 
Стосовно того, що ми дещо роздратовано сприймаємо, взагалі, те, що стосується обговорення змін до Регламенту, посилаються колеги на норми і так далі. Розумієте, це в тому числі від того, що ми з самого початку як профільний комітет, ми не були дуже активними учасниками. При всій моїй повазі до Місії на чолі із шановним Коксом, ну так не можна було діяти. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Хоча ми просилися. Ми писали листа навіть на Гройсмана, щоб нас включили в робочу групу. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. З комітету була залучена лише одна людина, і то за нашим наполяганням дуже потужним. Скажіть мені, яким чином може працювати міжнародна експертна група, ігноруючи повністю комітет? І звідси, можливо, така у нас реакція. Тому ви це  спокійно сприймайте. 
На сьогодні, я рахую, що позитивні речі, взагалі, по зміні стосунків між і Апаратом Верховної Ради, ми про це також сьогодні будемо говорити, і з керівництвом Апарату, і з керівництвом безпосередньо Верховної Ради. Тому ми готові зараз обговорити основні ключові моменти. Я особисто підтримую і буду переконувати колег, що ми маємо приймати хоча б отак поетапно. Треба починати вносити зміни.
Єдине, що реально мене турбує, це все-таки питання відповідальності депутатів. Навіть якщо ми збільшимо кількість робочого часу і так далі, ті, хто не ходив, не їздив, не брав участі, от що з ними робити? Цей момент надзвичайно важливий. Тому що може вийти, що ми з вами, хто відвідує регулярно, будемо тут знаходитися ще більше часу, а хтось… Це серйозне питання – відповідальності депутатської і ефективності. Тобто пошук оптимальної моделі нашої роботи – це дуже важливо. 
І ще, також підтверджуючи думку колег, я б великого оптимізму не розділяв стосовно того, що голови фракцій, скажу відверто, в нашій фракції широкого обговорення цього питання не було взагалі. Тому думка Гриніва і шанованих мною керівників фракцій, можливо, це не всі думки. То тут треба буде і всередині говорити серйозно. Але те, що це треба починати, так. Тому ми вас в цьому плані не просто підтримуємо, а будемо просити і наполягати, що це треба починати. Бо я думаю, що новий повністю варіант, який нами підготовлений, він дійсно може не пройти, тому давайте рухатися хоча б так.

ПАРУБІЙ А.В. З вашого дозволу, я відреагую. Пане Володимире, я з вами дуже хочу погодитися в цьому питанні. І, справді, напевно, був той шлях в певній мірі односторонній, коли консультації йшли тільки з головами фракцій. Але нагадаю, у тій самій постанові, там зазначено: робоча група з голів фракцій. І я чесно і сумлінно по постанові з головами фракцій, яких було дуже важко зібрати реально, а ще й змусити говорити півгодини – 40 хвилин на якусь одну тему, яка не є політичним позиціонуванням, це було дуже важко. Але тим не менше, я пішов тим шляхом. 
Я повністю з вами згодний, те, що комітет з цієї системи координат вийшов, це було не правильним. І тому особисто я наполягав перед Коксом, щоб голова регламентного комітету брав участь в наступних нарадах по змінах до Регламенту. 
Більше того, якщо ви звернули увагу, я дуже багато роблю, щоб перенести більшу вагу в нашій роботі на комітети: це і формування порядку денного, і всіх інших. Там захований професійний підхід, там захований підхід спеціалізований, там менше політичного позиціонування, там менше політичних інтриг є. І тому це є мій загальний напрям. І тому сьогодні я тут, власне, висловлюючи і свою повагу, і будучи з вами згодний, що має бути апеляція до комітетів перш за все, які щоденно тим займаються, а не поверхово можуть махнути, бо Кокс написав. 
Більше того, я вважаю, друзі, це реформа нашого українського парламенту, де ми повинні приймати рішення самостійно, не тому, що нам хтось чи якось надиктував. Навіть ці рекомендації – це спільно напрацьовані рекомендації. І я зовсім не хочу сказати, що ми повинні отак, як піонери, їх виконати. Ми повинні переосмислити, вибрати те, в чому дійсно є логіка, в чому дійсно є потреба. Але найголовніше – рухатися шляхом змін. 
От я вам скажу, друзі, ви критикуєте, а я скажу, сьогодні в середу вперше, можливо, в цьому скликанні ми змогли в середу після перерви вийти на позитивні рішення. Вперше. 

ПАПІЄВ М.М. Дякуючи чиїм голосам?

ПАРУБІЙ А.В. Пане Михайле, я вам скажу, що тут не є суттєвим. Ви знаєте, ми починали тиждень, я говорив про нашу позицію делегації в ПАРЄ, де в ПАРЄ плече до плеча стояли всі. Я переконаний в міжнародних питаннях, це як збірна футболу, ми повинні забувати про розбіжності, які є всередині нашої країни, які є політичні протистояння. Там ми маємо стояти плече до плеча. 
Я до чого говорю? Я вважаю, що ми робимо роботу більш ефективною, і підхід блоковий. І те, що відвідуваність краща, те, що приймаємо рішення, але є деякі проблеми, які не перейти. 
От, пане Володимире, я всім ставлю питання, що я як Голова Верховної Ради можу зробити з п'ятницею, коли іде "година запитань до Уряду", потім запити, потім виступи від депутатів? Ну, вибачте, будь-який народний депутат подивиться і все, він не прийде просто, якщо в нього немає запитань до уряду, якщо в нього немає бажання виступити і якщо його запит не будуть зачитувати, або навіть якщо будуть зачитувати. Потім в кінці дня, у нас теж є активісти, які збираються і роблять фотографію, скільки людей в залі, ганьблячи і парламент, і всіх нас. Але ж сам Регламент, який на сьогодні є, сам п'ятничний розклад, яким наперед зумовлений, він передбачає такий формат, що неможливо п'ятницю зробити робочою. Чи маємо ми з тим миритися? Чи ми маємо думати, як це змінити? Чи маємо думати, щоб зробити більш ефективнішою цю річ? Я стою за тим: змінювати, робити ефективнішою, йти шляхом змін. 

КУПРІЄНКО О.В. Одну репліку. Якщо у нас в усіх засобах масової інформації кажуть про те, що якщо пішли із залу, так вже гуляють. Навіть сьогодні на "112"-му розказували, що сьогодні напівробочий день у Верховній Раді. Тобто всі чомусь вбили в голови людям, що от коли ми сидимо в залі, ото ми працюємо. 

ПАПІЄВ М.М. Та ми самі і вбили. 

ПИНЗЕНИК П.В. Самі і вбили, абсолютно вірно. 
Якщо дозволите, я скажу два слова. А потім Дмитро Валерійович і Михайло Миколайович. Чи навпаки?
Абсолютно згодний, пане Голово, з вами в тому, що ми повинні бути логічні і робити це все самі для себе. Коли ми давали свої пропозиції, у нас була певна логіка. Тобто ти можеш бути не підтриманий, але ти повинен бути зрозумілий, тоді в тебе не виникає питань, як аргументувати свою позицію. Наша логіка була приблизно наступна: ми ж не проти того, щоб рухатися step-by-step, і великі зміни до Регламенту можуть бути не підтримані, але якщо ми пропонуємо речі, які, на нашу точку зору, не можуть бути не підтримані, або можуть бути не підтримані з не правильних мотивів, томи щирі в цьому. Ми говоримо, що в першу чергу Регламент повинен бути приведений у відповідність до Конституції, в другу чергу він повинен бути приведений у відповідність до поточного законодавства. Можуть бути застереження з цього приводу? Ми вважаємо, що ні. Якщо є застереження, значить ми вважаємо, що ці застереження викликані не змістом пропозицій, а бажання "вигризти" в процесі змін Регламенту якісь свої інтереси: будь то інтереси, пов'язані із співвідношенням, балансом опозиції і коаліції у Верховній Раді, будь то інтереси, пов'язані з кадровими призначеннями і так далі, і тому подібне. Але ми напрацювали такі зміни, ми готові їх презентувати, якщо вони не підтримуються, то яка логіка тоді ніби як розвитку законодавства в питаннях Регламенту. 
Повертаючись до Місії Кокса, мені здається, що основною проблемою рекомендацій, чому вони так тяжко сприймаються, було ніби відволікання їх з контексту загального і фрагментарність якраз. Фрагментарність не в тому, що це окремі рекомендації, а ми не регулюємо весь масив, а фрагментарність того, що витягли незначну, одну з незначних проблем діяльності Верховної Ради України, при тому, що у нас Регламент не відповідає Конституції і законодавству, і не регулює цілий ряд проблематики, і вирішити питання через зміни до Регламенту як нам працювати, умовно, в п'ятницю. Як нам працювати в п'ятницю, напевно, дуже важливо…

ПАРУБІЙ А.В. Це як приклад просто. Це як приклад, коли передбачені норми Регламенту, що б ти не робив, ти без зміни їхньої не налагодиш ефективної роботи. Це лишень один приклад.

ПИНЗЕНИК П.В. І повертаюся до 4696. Чому я би не боявся, може, винести дійсно в четвер і, може, справді, першим питанням питання про включення до порядку денного, висмикнути його із загального списку.

ПАРУБІЙ А.В. І дати його на обговорення. 

ПИНЗЕНИК П.В. І дати на обговорення. Це нам дасть розуміння, чи є взагалі якась перспектива, чи немає. А так ми будемо себе довго в ілюзіях якихось крутити, голови фракцій будуть щось обіцяти на нарадах, не читаючи, не проводячи консультацій з членами фракцій, і так далі, і тому подібне. То краще, мені здається, мати відповідь, ніж не мати ніякої. Я не знаю, чи погодитеся ви зі мною, члени комітету. Принаймні це нам розчистить трошки дорогу в розмовах і з тією ж самою Місією Кокса про те, що "а може іншим шляхом, а може не будемо покращувати, а будемо приводити у відповідність законодавство, раз; робити те, що можемо в рамках Регламенту, два; і третє, вже на третьому етапі покращувати". Може так. Бог його знає. 
Андрію Володимировичу, що ви думаєте з приводу постановки питання про включення до порядку денного в четвер, завтра? Чи ви хочете порадитися ще?

ПАРУБІЙ А.В. Колеги, я вам скажу так. Я ж не є в цьому аспекті якийсь фанатичний, що ми повинні з боями кавалерійськими пройти якийсь рубіж, ні. Я вважаю, ми маємо знак дати. 
Я цілковито розумію пікантність цієї ситуації, що у нас більшість комітетів є заблоковані, бо ми не сформували порядок денний. До речі, я попередив, що я на другий тиждень буду зупиняти сесію, якщо ми не затвердимо порядок денний на цю сесію. Я вважаю то неприйнятним. 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрію Володимировичу, у вас є всі для того підстави. 

ПАРУБІЙ А.В. Звичайно.

ПИНЗЕНИК П.В. Тому що спочатку формується порядок денний сесії, потім розклад тижневих засідань, а вже потім формується…

ПАРУБІЙ А.В. Я розумію, що так було: тиждень попросили, два попросили – такого більше не буде. Я так сказав, такого більше не буде, щоб через чиюсь забаганку ми зупиняли всю роботу найвищого законодавчого органу, параліч. Тому, я кажу, на другий вівторок такого більше не буде. Я буду зупиняти сесію, будемо йти на політичні консультації, поки ми не вийдемо на рішення. 
Я розумію пікантність того, що поки воно не включено, багато комітетів, Южаніна мені жалілася, не можна розглядати.

ПИНЗЕНИК П.В. Це теж неприємне рішення, але це ваше рішення.

ПАРУБІЙ А.В. Звичайно. 
Я в даному випадку є прихильником того, щоб ми не порушували. 
Чи формат включення в порядок денний з обговоренням? Воно ніби не передбачає обговорення. Оце мене єдине, що хвилює – що зал може не зрозуміти того. 

КУПРІЄНКО О.В. Просто включити і крапка. 

ПАРУБІЙ А.В. Може просто включити? 

КУПРІЄНКО О.В. Включити в порядок денний і поставити крапку. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дивіться, яка ситуація. Відкривати обговорення чи не відкривати обговорення, мені здається, питання другорядне абсолютно. Але нам це голосування в четвер дасть нарешті розуміння, чи ми повинні, вибачте, залишити цей 4696 і йти далі, чи ні. 

КУПРІЄНКО О.В. Павле Васильовичу, я перепрошую. Що каже Регламент? Включити в порядок денний, крапка. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Можна виступити з мотивів голосування. 

КУПРІЄНКО О.В. Можна. 
Це дасть можливість розпочати процес розгляду.

ПИНЗЕНИК П.В. Так ніхто ж і не сперечається. 

КУПРІЄНКО О.В. А процес розгляду – це комітет, це висновки і так далі. А якщо ми зараз напишемо "з обговоренням", пів зали скаже: "Так ми зараз будемо це обговорювати?".

ПАРУБІЙ А.В. Ми про інше говоримо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми про інше зараз говоримо. Чи маємо можливості завтра в режимі пленарного засідання хоча би висловити позиції фракцій чи народних депутатів щодо змісту цього законопроекту, чи ні. От про це.

ПАРУБІЙ А.В. Я думаю, що якби ми пішли шляхом, справді, бо це є форма, по будь-якому питанню, фракції мають право виступити. Якби ми дали можливість виступити головам фракцій і голові регламентного комітету, можливо, це була б форма, яка залом була б сприйнята. 

ПИНЗЕНИК П.В. Врешті, я не думаю, що вас особливо засудить зал за те, що ви дасте можливість висловитися від фракцій з питання включення до порядку денного. 
Дмитро Валерійович і потім Михайло Миколайович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я намагатимусь дуже коротко. Дійсно, ми все кажемо про те, що нам потрібно виконати чиїсь рекомендації. Ось давайте ми робитимемо ефективним український парламент, а не виконувати чиїсь рекомендації. 
Друге. Я хотів би сказати від більшості мажоритарників, з якими я розмовляв. Згідно нашого Регламенту ми працюємо на виборчому окрузі один тиждень, я хочу зазначити, саме один, де у нас на місяць два пленарних і один тиждень – це так званий тиждень роботи в комітетах, який багато мажоритарників використовують так само для того, щоб працювати на окрузі. Можливо, вам як Голові Верховної Ради зробити два цих тижні, які вже є, більш ефективними. Наприклад. Це просто моя суб'єктивна думка. 
Ось ви поставили питання про п'ятницю, ви бачили скільки народних депутатів мають особисті запитання чи запитання з виборчих округів? Ми ж розуміємо, що у нас не "година запитань до Уряду", а 30 хвилин. Бо 30 хвилин, це виступають два міністри по 15 хвилин, і у нас залишається 30. Скільки народних депутатів мають змогу поставити питання? 10 максимум. Всі інші просто підходять особисто і ставлять питання, і вирішують. І це не є погано. Це є співпраця між урядом та парламентом, це нормально. Але якщо б ви ставили на голосування законопроекти о 10 годині, у нас би було там 250. Можливо, в п'ятницю просто зробити, і, дійсно, потрібно змінювати Закон України про Регламент, але, наприклад, в п'ятницю зробити засідання і зранку, і після обіду, і саме після обіду зробити співпрацю і "годину запитань до Уряду". А через ту кількість народних депутатів, які однаково прийдуть в зал парламенту, п'ятниця у нас стане ефективною. Це побажання від мажоритарників, які просять, що ви хоча б зробіть один сесійний тиждень, який називається вже сесійним, більш ефективним. Понеділок у нас називається так само сесійним, але ми в понеділок не працюємо. У нас в понеділок є Погоджувальна рада.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А експертна рада у нас? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Дивіться, з тих пропозицій, які ви дали, - в понеділок проводити вечірнє засідання. Я, наприклад, підтримую це. В середу ми працюємо тільки зранку.

КУПРІЄНКО О.В. Ми обговорюємо вже суть законопроекту. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це просто напрацювання. Є пропозиції зробити сесійні тижні більш ефективними, ось і все. Не потрібно робити три тижні сесійні, а один працювати на окрузі. Бо, повірте мені, ті народні депутати-мажоритарники, які працюють в залі, вони потім будуть робити вибір: все ж таки я тут працював два тижні ефективно. Хоча це тільки 4 дні ефективних. На цей тиждень ми не збільшимо ефективність парламенту, ось що хотів би сказати.
І саме головне. Вам як Голові Верховної Ради потрібно знайти ось ці важелі впливу на народних депутатів, які просто не приходять без будь-яких причин. І мені особисто здається, що через той вплив, який зараз має громадянське суспільство, ЗМІ, то ваша практика, хоча б починайте, там, друкувати, хто без поважних причин пропускає, хто кудись там їде. Це вже дасть якийсь ефект, я абсолютно в цьому впевнений. Дякую.

ПАРУБІЙ А.В. З вашого дозволу, я відреагую. Пане Дмитре, майже всі ці застереження, які ви дали, зокрема, починати в п'ятницю о 10 годині із законів, працювати в понеділок, я не можу це зробити своїм розпорядженням, це є речі регламентовані. Це, власне, і є зміни до Регламенту, щоб ці речі змінювати. 
Я хочу вам нагадати, в 4696 передбачено в понеділок дебати з урядом трьох годинні, які дадуть можливість не 10-м депутатам, попав – не попав, як в "Спортлото", а вести повноцінну дискусію з урядом напередодні пленарного тижня. Повноцінну дискусію, визначаючи в понеділок 3 години, і це є 4696. 
Ще хочу наголосити, там лишається тиждень роботи з виборцями, лишається. Там, якщо забирається, то забирається тиждень, який називається "в комітетах". 
Давайте будемо відверто між собою говорити. Я бачу, тут є преса, а ми відверто скажемо, скільки комітетів збирається в комітетський тиждень. Поцікавтеся в колег, скільки комітетів збирається в комітетський тиждень. Скажу вам, мало, мало комітетів. А подивіться на свій комітет. Я бував на засіданнях в багатьох комітетах. Інколи питання, які є в порядку денному, не встигають розглянути і близько. Я був на багатьох комітетах. Чому і є логіка в тому, щоб середу дати на повноцінний комітетський день. Чому міністри не встигають всюди забігти? Бо дуже короткі проміжки комітетів і міністр не встигає і туди, і туди. Там є нормальна і правильна логіка: середа – повний комітетський день, понеділок – дебати з урядом, п'ятниця – парламентські слухання, коли легше депутатам приїхати з регіонів. Там є реально багато речей, які я готовий детально дискутувати. Але правильно ви зазначили, ми зараз не входимо в тіло, але лишень обмінюємося думками.
З приводу відвідуваності. Ви кажете, що зробіть хоча б один тиждень повноцінним. Ви собі не уявляєте, скільки я докладаю зусиль, щоб у нас був просто кворум у Верховній Раді України. Механізм впливу на депутата дуже і дуже обмежений по самій логіці і задуму народного депутата. Я два можливі фактори впливу: один – це фінансові стягнення, які відбуваються, коли не підписалися, другий фактор – це є публічний. І теж, я вам скажу відверто, так, я публікував, кожний раз маючи величезну кількість конфліктів, що я був-був, буквально на хвилинку вийшов, а ти відразу опублікував. Я йду на особисті конфлікти з дуже великою кількістю депутатів. Власне, роблячи все можливе, щоб Рада працювала. Але, повірте мені, повноваження в мене є обмежені. Чому я часто звертаюся до фракцій, які брати, вибачте мені, тих людей в список, а тепер мені кажуть: "Організуй їх". Дякую, хлопці. Ви їх в список брали, збирайте їх, організовуйте. Чому я намагаюся, щоб і голови фракцій, і депутати були співучасниками і співорганізаторами. Я звертаюся до преси, до громадських структур, наголошуючи на тому, що було це звернення. Воно тяжко, зі скрипом, але кращає. І ця навіть сьогоднішня середа є результатом того, що ситуація краща. Але це не зробить Голова Верховної Ради, в нього немає палички Гаррі Поттера, це може бути тільки спільне відчуття спільної відповідальності, для того, щоб ми вийшли на той результат. 
Але в цілому я з вами згодний, що треба йти тим шляхом, треба йти шляхом змін. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, будь ласка. Потім Олег Васильович. 

ПАПІЄВ М.М. Цінуючи час Голови Верховної Ради України, буду дуже стислий. 
Шановні колеги, іноді, ви знаєте, відсутність рішення – краще, ніж негативне рішення. Це перше. 
І давайте ми подумаємо. У нас є аналогічне, таке саме, як це рішення, є ще аналогічні рішення, де йшли нові народні депутати України, в трудовій книжці народного депутата України немає такої посади як "народний депутат України", а є "член комітету". Ми не можемо прийняти постанову, щоб їх включити  в комітет. Тому оце питання, повірте мені, воно виглядає так просто, але воно має стільки підводних течій. 
І завтра є один момент, який може спряти проштовхуванню цього питання, саме слово "проштовхуванню". Завтра великий день торгів, тобто уряду треба прийняти в першому читанні Закон про бюджет, "Народному фронту" треба прилаштувати якось спецконфіскації, і можна тут в предмет торгу внести цей закон і якби штовхнути його. Але тоді ми одразу зробимо заяву про те, що незважаючи на рекомендації Місії дійти до консенсусних рішень, завтра більшість знову переламала "через коліно", не враховуючи взагалі думку опозиції. 
Тобто іноді, може, навіть і краще, щоб це питання йшло отак: само собою. Поїхати в Центр Жана Моне, поспілкуватися там, ніж приїхати туди, а якщо воно не пройде завтра, не включено буде до порядку денного, як попередні два рази? Попередні два рази воно ж не так просто не включалося до порядку денного. Хоча іконостас тут нормальний: тут є і "БПП", є і "Народний фронт", є і "Самопоміч", є і Радикальна партія. 
Я думаю, може, навіть туди поїхати і там же на консенсусному принципі домовитися про рішення з питань Регламенту. Бо таке ж саме питання я Володимиру Борисовичу поставив би. Дивіться, коли Україна перейшла з норми однієї Конституції до норми іншої, чому паралельно ніхто не задумався, що у нас є готовий Регламент, який відповідає Конституції парламентсько-президентської. Треба було повернутися від цього Регламенту до того, який у нас був, зразка 2008 року, правильно? Абсолютно логічно. І все, і ми би зняли отаку кількість питань. Може навіть як перший шлях можна було б. Але то вже час вийшов, зараз занадто багато інтересів. 
Моя думка, найкраще рішення, щоб не було диктатури більшості, "переламування через коліно" цього рішення, штучності його, може навіть не приймаючи якесь рішення, воно було б краще. 

ПИНЗЕНИК П.В. Кожне рішення має свою ціну. 
І з приводу явки депутатів, наявності, відсутності кворуму. Можна ж прийняти технічне рішення про те, що реєстрація народних депутатів відбувається не просто картками, а натисканням кнопки. А до чого це призведе, це вже інше. 
Олег Васильович, прошу.

КУПРІЄНКО О.В. Ви зняли з язика. Починається все з реєстрації, коли ви кажете: "Доброго ранку. Реєстрація". І в залі 100 чоловік, а реєструється 300, всі сміються, вся країна сміється. У вашій владі ввести сенсорну кнопку. Вона працює, ми це з'ясовували на комітеті. Принаймні реєстрацію робити не по наявності карток в щілинках, а щоб була реєстрація реальна. Хоча ми розуміємо, що на 10 годину в залі не буде кворуму. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ви знову почали говорити по суті закону. 

КУПРІЄНКО О.В. Оце ви можете своїм розпорядженням зробити. 
Шановний Андрію Володимировичу, я вас запевняю, всі це знають, оті зміни про три робочих тижні і один в округах не пройдуть, за це зал не проголосує. А якщо зробити середу повноцінним робочим днем, якщо зробити в понеділок, як ви кажете, уряд, тоді п'ятниця може бути нормальним робочим днем. Оце пройде: щоб два тижні повноцінних робочих, тиждень в комітетах, і нехай комітети, в кого є питання перспективні, розглядають, немає – роз'їхалися по округах. А три робочі тижні не пройдуть. І тоді ще важче буде зібрати людей. 
От сьогодні не всі комітети засідають, бо вчора попроводили в перерві, так? Всі ми це знаємо. Багато комітетів вчора провели, тому що питань небагато, і сьогодні після обіду все – дійсно неробочий день. Так давайте отут подумаємо і зробимо не так, як у Кокса нам пропонують, а як воно реально буде працювати. А якщо буде вівторок робочий день, середа робочий день, четвер  робочий день, і порядок денний на четвер ви не сьогодні о 10 годині вечора викинете на сайт, і до 5 години ранку треба читати, щоб не бути дурнем. А якщо викидається такий закон, як Закон про освіту о 9 годині вечора, а о 10 годині ранку треба голосувати, то всі вже знають, вибачте, ніхто законів не читає. Неможливо працювати нормально з таким ставленням, що порядки денні публікуються напередодні. 
А якби, як ви кажете, була б Погоджувальна рада, наприклад, в п'ятницю напередодні робочого тижня, і в п'ятницю ввечері весь порядок денний на 3-4 дні, якщо тематичний – питань немає, це плюс, величезний плюс. І тоді можна було б працювати, хто хоче принаймні, народним депутатом, а не кнопкодавом. Можна було б вивчити ті законопроекти, побачити, що і як. От тоді буде робота. А у нас немає нормальної роботи Верховної Ради, тому що в принципі неможливо взяти і всі ті законопроекти, завтра штук 25-30 викинуть в порядок денний, і як за них голосувати? Їх почитати неможливо за ніч. Запитайте у своїх колег, скільки помічники сидять, до ранку, до 5-ї, до 6-ї години, пишуть свої рекомендації, дають потім народним депутатам, щоб ті виглядали нормально, коли журналісти запитають, що в тому законопроекті. 
Закінчую. Моя позиція і пропозиція, якщо вже в обговоренні цього законопроекту, два повноцінних робочих тижні з повноцінною середою. А комітети, як була робота тиждень, хай воно так і залишається, але комітети не проводити в пленарний тиждень. Тоді буде і кворум, і все інше.
А те, що ви можете зараз зробити, повертаючись до початку, сенсорну кнопку, як мінімум, на реєстрацію. 

ПАРУБІЙ А.В. Колеги, з вашого дозволу, відреагую. Але потім, по черзі. 

ЄФРЕМОВА І.О. Шановні друзі, давайте все-таки вийдемо з вами на рішення. Ми обговорили, подискутували це. Я розумію так, що завтра нам треба вийти з рішенням внесення в порядок денний закону 4696. Якщо ми скажемо в залі, що ми пропонуємо зараз його обговорити, ми зірвемо завтра пленарний день. У нас багато законопроектів дуже важливих. Тому або ми можемо сказати, що ми вносимо в порядок денний і обговорюємо в комітетах і фракціях, для того щоб не збурювати ситуацію в залі, або тоді треба виносити загалом цей законопроект в порядок денний в отой, що ви казали Андрію  Володимировичу, на весь період. Але це буде через тиждень. 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрію Володимировичу, є у нас механізми впливу, чесно кажучи, у вас особисто є механізми впливу, тільки всі вони неоднозначні. Порядок реєстрації – це механізм? Механізм. Неоднозначний? Неоднозначний. Відмова розгляду питань без формування порядку денного сесії – механізм? Ще й який, тільки призводить, скажімо так, до певної кризи. І цей законопроект з тієї ж самої серії, за великим рахунком. 
До речі, хотіли вам постановочно поставити питання, ми попередньо говорили вже з Петром Олеговичем, що ми будемо робити з системою "Рада"? Ми так розуміємо, що ті, назвемо їх умовно, проекти, щоб не сказати гірше, з приводу повного переобладнання системи і залучення якихось інших, скажімо так, технічних рішень, тобто масштабним переобладнанням вартістю мало не півмільярда, вони якось відходять на другий план, а система у нас не сертифікована. Строк експлуатації її закінчився. То ми якраз ставили питання перед собою, перед Петром Олеговичем на останній нараді про те, що ми актуалізуємо це питання. Там і відповідь на питання щодо сенсорної кнопки, яка технічно можлива, відповідь на питання продовження ресурсу системи "Рада", відповідь на питання про її технічні можливості, порядок реєстрації тощо. Тому теоретично можливо, але що за цим слідує. 
Права Ірина Олексіївна, якщо завтра ми ставимо це питання на масштабне обговорення і політичне рішення, будуть одні наслідки. Якщо ми намагаємося ставити на голосування без обговорення, як це передбачає Регламент, про включення до порядку денного сесії, висмикуємо його із загального списку, визначеного проектом відповідної постанови, це інші наслідки. Якщо намагаємося завтра в першій половині дня все-таки затвердити порядок денний сесії, це треті наслідки. Ми готові приступити до роботи і до консультацій відразу після прийняття будь-якого рішення. 

ПАРУБІЙ А.В. Шановні колеги, ви підняли ряд питань, я постараюсь на кожне з них коротко зреагувати, бо, на жаль, вже почалася інша нарада. Перш за все, по реєстрації. Повністю з вами погоджуюся і теж нагадую, електронна реєстрація є також однією із норм, яка зафіксована, без зміни Регламенту її неможливо змінити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрію Володимировичу, я не погоджуюся, відразу вам скажу, там написано: "Здійснюється електронна реєстрація", крапка. А порядок, то таке.

ПАРУБІЙ А.В. Я договорю. Електронна реєстрація.

ПИНЗЕНИК П.В. Електронна, так. А от яким чином здійснюється? 

ПАРУБІЙ А.В. Тобто ми ж бачимо, що відбувається. Друзі, у мене перед очима: приходить один член фракції, позапихав карточки один на всю фракцію і відбувається реєстрація. Ну, колеги, я, звичайно, можу з трибуни Верховної Ради про це сказати, озвучити, але то буде ще одна лінія конфлікту, яка буде з залом. І треба це розуміти. По багатьох речах, впорядковуючи Регламент, чи оголошуючи хто відсутній, чи відхиляючи законопроекти, чи надаючи відрядження в пленарні дні, по кожній з цих ліній ідуть лінії конфлікту. І мене не цікавить свій конфлікт, мене цікавить розбалансування залу, так само як і дисципліна депутатів. Мені вкрай важливо витримати оцю лінію, щоб не увійти в системне розбалансування залу, і впорядковувати, впорядковувати, впорядковувати поетапно. 
Одна із останній ідей, яка, власне, не обійде електронну реєстрацію, дала добру ідею Олена Сотник, зробити, як це є в ПАРЄ: при вході електронна реєстрація, коли ти із карточкою заходиш і виходиш, і воно фіксує твій вхід і вихід. Зараз ми вивчаємо цю річ. Тим більше, Європарламент дає кошти невідомо куди і яким чином. Це є одна із форм, яка буде фіксувати: зайшов і вийшов. Треба знайти найбільш оптимальну форму і я цілковито її підтримую і розробляю той механізм, який би нам дозволив оту дійсно комедійну ситуацію кожного дня зняти. Просто це ні в якій мірі одне другому не суперечить, друзі. Ми піднімаємо інші питання, вони одне другому не суперечать. "І те треба робити, і те треба робити", - як написано в Біблії. 
Так само, колеги, стосовно членства в комітетах. Повністю з вами згодний, воно потребує рішення. І фактично знову ж таки політичні речі, які існують, різних політичних сил, бо дехто ні за що не хоче голосувати, бо в них є своя позиція, це є не правильно. І я, до речі, вас би і закликав сьогодні це питання розглянути. Можливо, вибрати ту безконфліктну річ, яка є. Ми ж розуміємо і знаємо, що, умовно, із 100 процентів пропозицій 80 є безконфліктними, а 20 є конфліктними. Так от, вибрати ті, що є безконфліктними. Я вам обіцяю, вони не потребують включення в порядок денний сесії, як тільки буде рішення регламентного комітету, я тут же поставлю це на розгляд Верховної Ради України. 
Стосовно повноцінного дня в середу, те ж саме питання, це неможливо зробити без зміни, друзі.
І ключове питання, яке підняв пан Михайло, про прийняття рішень, що інколи неприйняття рішення є кращим. От тут буду опонувати. Знаєте, я писав наукову роботу, де вивчав історію еліт, і однією із найбільш  влучних і коротких характеристик було: еліта – це люди, які здатні приймати рішення, нести відповідальність. Я вам скажу, інколи, це знову ж таки з наукових досліджень, інколи краще прийняти не правильне рішення, але прийняти і йти, аніж не приймати жодного рішення. Здатність приймати рішення. Не буде жодної реформи, не буде жодної зміни. Ми, вибачте, відбалаболимо так 5 років, підемо і отак воно кане в історію, були вони, не були вони, приходили чи не приходили. Уникання рішень – це найгірше, що можуть робити люди, які себе називають політичною елітою. Тому я глибоко переконаний, необхідно рішення приймати і брати на себе відповідальність. Ми ж не вилетимо звідси на Марс. Якщо ми побачимо, що якась з цих норм не працює, не діє, ми в тому ж залі можемо зібратися і скоригувати. Найгірше, що ми можемо робити, це як страус – запхати голову в пісок і робити вигляд, що воно все відбувається десь там. Кожного разу, вибачте, на кожній Погоджувальній раді апелювати до мене про реформу парламенту, а потім кажуть: "Давайте не приймати рішення". Це не зовсім так, друзі. Я кажу, якщо є застереження до моєї роботи, кажіть мені про ці застереження. Тільки, пане Михайле, не надумані, а реальні застереження. Я відчайдушно намагаюся зробити так, щоб ми діяли в межах Регламенту. І, напевне, кожний це підтвердить, порівнюючи з попередніми каденціями, як це було. Але я вас дуже прошу, як регламентний базовий і фаховий комітет, станьте теж співучасниками і співорганізаторами, давайте спільно йти тим шляхом, Реформа парламенту – це питання ні Парубія, ні Кокса, а це питання наше, всіх нас, і регламентного комітету в першу чергу, я з вами згодний, не голів фракцій, а регламентного комітету. Тому я вас дуже прошу і до відповідальності, і до більш активної роботи в цьому напрямку. 
Є ваше рішення – тільки в порядок денний включати – добре, хай буде так. Може то буде знак. Поважаю вашу позицію, поважаю вашу волю. І, можливо, справді, обговорення дасть нам розбаланс, можливо.
Я буду сьогодні мати зустріч з головами фракцій, я з ними погоджу. Якщо вони скажуть "так", можливо, ми таким форматом хоча би той знак подамо. Але як тільки ми включимо в порядок денний, я буду вас просити розглядати, щоб ми йшли тим шляхом і рухалися.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так, звичайно. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Добре. 

ПАРУБІЙ А.В. Дуже вам дякую за зустріч. Дякую за відверту, щиру розмову. 

ПИНЗЕНИК П.В. Користуючись нагодою, що ви до нас прийшли, якщо дозволите, буквально ще пів секунди займу. Це питання обрання безкомітетних депутатів до комітетів. Теоретично безконфліктні питання могли би полягати в тому, щоб забрати із списку тих, хто голосується, двох чи трьох людей і проголосувати. Так от, якщо ми забираємо двох чи трьох людей і голосуємо, голосів у нас немає, на жаль. Це в результаті консультацій. Таким чином, єдиним варіантом є, цитуючи класика, "братська могила", але яка б вже вирішувала питання і тих двох, трьох конфліктних людей. А поки що питання не вирішене, ви знаєте чому.

ПАРУБІЙ А.В. Знаю. 

ПИНЗЕНИК П.В. І переносимо, переносимо, переносимо. 

ПАРУБІЙ А.В. Колеги, з Павлом говорили, і ми навіть думали, що ми встигнемо до засідання комітету провести необхідні консультації.

ПИНЗЕНИК П.В. Немає з ким проводити. 

ПАРУБІЙ А.В. А ввечері можна буде ще? 

ПИНЗЕНИК П.В. Спробувати можна. 

ПАРБУІЙ А.В. Я вам скажу, колеги, ви подивіться, оце рішення, воно не потребує великих дискусій. Я попросив би так, що, можливо, я і Павло за це візьмемося.

ПИНЗЕНИК П.В. Більше того, виходимо на трибуну, кажемо, що у нас є 22 постанови. Ми пропонуємо проголосувати єдиним списком народних депутатів і дати доручення регламентному комітету оформити єдиною постановою. Все. Це все робиться за пів секунди. Всі голосують і всі щасливі. От питання, все. Інших питань немає. 

ПАРУБІЙ А.В. Колеги, я прошу, запропонуйте мені рішення. Яким би не було ваше рішення, я його підтримаю. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. По зарплаті ми узгодили все з Головою? 

ПАРУБІЙ А.В. По зарплаті, колеги. Ще одне. Дивіться, у нас є ще питання важливі – це кошторис і заробітна плата депутатів. Я говорив, це моя публічна позиція, і її не боюся, я вважаю, що підняття заробітної плати народним депутатам є правильним рішенням. Я був депутатом, коли було 17 тисяч, і я реально міг годувати сім'ю і жити, і був, коли було 6 тисяч, вибачте, я вважаю, це корупційний шлях. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Було навіть 4 тисячі.

ПАРУБІЙ А.В. Неможливо вижити за такі кошти. Неможливо. Це не чесно, це не правда, це непрофесійно. 
Друге. Я вважаю, що кошторис Верховної Ради має затверджуватися Верховною Радою України. Так повинно бути. Інший шлях є неправильний. 
Скажу, які мої рекомендації з цього приводу. Перше, з приводу кошторису. Теж скажу відверто, моя рекомендація полягає в тому, щоб його приймати в той самий день, коли бюджет. Оскільки буде комплексне питання, як каже пан Михайло.

ПАПІЄВ М.М. "Братська могила".

ПАРУБІЙ А.В. Ні. Чому? 

ПИНЗЕНИК П.В. Це в хорошому розумінні. Це у нас в комітеті комплімент.  

ПАРУБІЙ А.В. Тобто скажемо, щоб приймати його в день бюджету. Вибачте, я теж не хочу, щоб Верховну Раду обговорювали всім, чим можна, прийняти в загальний фінансовий день всі фінансові документи, які є. Наскільки, я знаю, переконаний, що буде готовий, це вже як проект. Ми винесемо в той самий день, що бюджет, коли б це не було, і приймемо.
По заробітних платах. Сьогодні до мене прийшли два народних депутати – Мушак і Іван Крулько – з пропозицією, що вони будуть рекомендувати вже в бюджеті в першому читанні на завтра скасувати дві попередні постанови Верховної Ради і дати нову постанову про заробітні плати. Це було буквально перед моїм від'їздом. Я зателефонував до Теплюка, запитав, чи юридично це буде правильно, Теплюк сказав: "Хай спробують". Вони пішли пробувати туди. Але я думаю, що таким чином не пройде, за день, за пару годин. 
Але це вони роблять спробу, вони є активні і принципові послідовники того, щоб бути чесними і відвертими. Але я думаю, що це має бути підготовлене рішення. Я думаю, фінансові документи держави мають прийматися в один день у Верховній Раді України, коли буде достатньо депутатів, коли, вибачте, популізм трошки відійде, а буде прагматична системна робота. 
Якщо буде ваша загальна згода, якщо буде ваша загальна позиція…

ПИНЗЕНИК П.В. Є відразу. Ми багато разів проговорювали. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Є, так. Треба приймати кошторис, тоді вирішуються всі питання.

ПАРУБІЙ А.В. Звичайно.
Друзі, повірте мені, бо я прийшов, якась така настороженість в комітеті.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні. 

ПАРУБІЙ А.В. Я – союзник, друзі. Я союзник у всіх питаннях. У мене немає жодних тут інтересів, і ви це знаєте. Жодних немає інтересів: ні моїх законопроектів, ні моїх інтересів фінансових чи економічних, будь-яких. У мене є загальне бажання покращити і зробити потужнішим орган Верховна Рада України. Я впевнений, в тому ми всі є союзниками. Давайте просто працювати плече до плеча, йти тим шляхом. 
Дякую дуже вам, колеги. Дякую за зустріч.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, Андрію Володимировичу. Заходьте ще. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, затверджуємо порядок денний, запропонований, без додаткового питання. 

ПАПІЄВ М.М. У мене є пропозиція, враховуючи, що до нас наші колеги прийшли, щоб їхні питання поставити першим і другим.

ПИНЗЕНИК П.В. Поміняти порядок розгляду питань?

ПАПІЄВ М.М. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Які ви маєте на увазі питання? Прийшов колега Антонищак на питання про Постанову Верховної Ради України. А другий колега прийшов якраз на перше питання, якщо я не помиляюся. А колега Антонищак прийшов на питання номер 2. Тому ми міняємо порядок розгляду, так? 
Зараз швиденько розглядаємо, з вашого дозволу, питання про Постанову Верховної Ради "Про вшанування учасників АТО, які загинули на Сході України", за авторства Антонищака, Мусія. 
І потім продовжуємо роботу з Управлінням справами в спокійному режимі. І не будемо затримувати нашого колегу, який нас почтив своєю присутністю.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так, давайте.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за запропонований проект порядку денного, прошу підтримати. Дякую. Хто проти? Утримався? Дякую.
Колеги, тоді давайте дійсно розпочнемо з питання номер 2. Надійшов на розгляд комітету проект Постанови Верховної Ради України "Про вшанування учасників АТО, які загинули на Сході України", внесений він народними депутатами Антонищаком та іншими, всього 23 підписи. Реєстраційний номер 5228. Що передбачає ця законодавча ініціатива? Вона передбачає внормувати наступне питання: що Голова Верховної Ради України після оголошення про відкриття ранкового засідання на кожному черговому пленарному засіданні Верховної Ради України повідомляє про учасників АТО, військовослужбовців, добровольців, волонтерів, які загинули напередодні в зоні проведення антитерористичної операції, із зазначенням прізвища, ім'я, по батькові особи, військового звання. Голова Верховної Ради України запрошує всіх присутніх в сесійній залі вшанувати пам'ять загиблих хвилиною мовчання. Постанова набирає чинності з моменту її прийняття.
Колеги, враховуючи те, що ми витратили доволі багато часу на незаплановану попередню нараду з Головою Верховної Ради, ви дозволите мені дещо скоротити час обговорення? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, яка є пропозиція? Я так підозрюю, що ніяких застережень щодо ідеї, висловленої цим проектом постанови, бути не може. 

ПАПІЄВ М.М. Є.

ПИНЗЕНИК П.В. Є? Тоді я надам Вам слово. 
Друге питання. Порядок роботи Верховної Ради може визначатися тільки одним документом, називається "Регламент Верховної Ради України". 
Третє. Дійсно, у нас має місце ситуація, коли багато людей беруть на себе ініціативу щодо оголошення хвилини пам'яті за окремими людьми. При цьому кожного дня у нас відбуваються втрати на фронті, кожного дня ми не знаємо ці прізвища, і це перетворюється на статистику. Це загальновідома річ, ми багато про це говорили і з виборцями, і серед народних депутатів. І саме ця ідея лягла в основу пропозицій народних депутатів Антонищака, Мусія і інших. 
Проект рішення, який вам пропонується, полягає в наступному.  Ініціативу народних депутатів Антонищака та інших підтримати.  Запропонувати Голові Верховної Ради без розгляду цього проекту постанови на період проведення АТО в дні пленарних засідань після оголошення про відкриття ранкового пленарного засідання повідомляти про учасників АТО, військовослужбовців, добровольців, волонтерів, які загинули напередодні в зоні проведення антитерористичної операції, із зазначенням прізвища, ім'я, по батькові особи, військового звання. Оголошувати про вшанування пам'яті загиблого хвилиною мовчання. 
Логіка зрозуміла. Це може зробити Голова Верховної Ради в рамках своїх повноважень. Якщо йому потрібна підтримка для цього регламентного комітету, ми її таким чином можемо надати, офіційно направити йому для цього листа. Я переконаний на 101 відсоток, він буде виконувати цю рекомендацію регламентного комітету. З іншого боку, ми не втручаємося виключно у сферу регулювання Регламенту Верховної Ради України. АТО колись закінчиться, я в це свято вірю, що війна закінчиться, а Регламент залишиться, і постанова матиме нормативний характер, який буде тривати на наступне скликання, на наступні роки і так далі, і на наступну сесію. 
Які, можливо, є альтернативні думки в обговоренні? Михайле Миколайовичу, прошу вас.

ПАПІЄВ М.М. Дякую. 
Шановні колеги, питання, воно непросте. І я наведу вам приклад. У нас є наш колега Єремеєв Ігор Миронович. Як би всі знають, що він загинув, але ви знаєте, що він дотепер є народним депутатом України? Ви в курсі? 
Так от, дивіться, підтримуючи взагалі саму ідею, що мене тут хвилює? Перше, що є юридичною підставою для того, щоб Голова Верховної Ради України заявив про смерть? 

КУПРІЄНКО О.В. Свідоцтво про смерть. 

ПАПІЄВ М.М. Юристи, адвокати це підтвердять, це свідоцтво про смерть. 
Ігор Миронович дотепер є народним депутатом України, тому що немає свідоцтва про смерть. Тому що він помер за межами України, а там багато інших юридичних моментів. 
Так от, у мене виникає питання, щоб не було у нас так, що виголосять якесь прізвище, а потім після цього, для свого сорому, з'ясується, що людина жива. Тобто тут треба бути дуже обережними. Треба, щоб тут було чітко  прописано, що є підставою для виголошення. Бо це з найвищої трибуни країни йде інформація. Це ж батьки, родичі, все. Тобто, що є підставою для цього, хто кладе свою голову, що інформація ця абсолютно відповідає дійсності, кладе печатку, підпис. Тому що, не дай Боже, якщо буде один прокол у нас, це оганьбиться вся Верховна Рада України. Треба бути дуже обережними в юридичній частині. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте надамо слово для репліки автору постанови. А потім Олег Васильович.
Прошу, пане Андрію. 

АНТОНИЩАК А.Ф. Знаєте, стовідсоткової гарантії не дасть навіть Господь Бог. Благими намірами вистелена дорога в пекло, напевне. Я знаю, як відбувається взагалі реєстрація, і коли виголошується в зоні бойових дій, коли виголошується звістка про смерть бійця. Це відвозиться тіло, відвозиться в морг, констатується смерть і тільки після цього оголошують, чи Лисенко, чи будь-хто із збройників, чи Національна гвардія, тільки після того виголошують інформацію і відповідно ця інформація вже поступає в засоби масової інформації. 
Ми тільки констатуємо те, що буде вже відомо широкому загалу. Але ми це виголошуємо з трибуни Верховної Ради. Тим самим ми віддаємо, можливо, останню шану тим бійцям, які загинули за незалежність України. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, за звичайних обставин я би погодився з вами, а за обставин, які мають місце на сьогоднішній день, я би погодився з Андрієм Федоровичем. Поясню чому. Тому що я впевнений чомусь, нехай мені скажуть, якщо я не правий, що військове командування, якщо має можливість сказати, що людина не загинула, чи має якісь сумніви, то воно це і скаже. І якщо ми маємо якісь шанси на помилку, то помилку зовсім не в ту сторону, з приводу кількості жертв, загиблих під час проведення бойових дій.  
Олег Васильович я вам обіцяв надати слово. 

КУПРІЄНКО О.В. З юридичної точки зору знову ж таки є питання, "які загинули напередодні". Загиблою вважається людина, яка загинула прямо на полі бою чи яка померла через два дні в госпіталі? Знову питання виникає. А якщо людина пролікувалася місяць і, не дай Бог, померла? Тому тут питання в тому, дійсно, як правильно, грамотно і щоб не нашкодити, давати цю інформацію Голові Верховної Ради. Причому тут сказано "напередодні". Тобто сьогодні оголошується, що було вчора. Виходить, тих, хто в пленарний тиждень загинув, ми вшанували, тих, хто не в пленарний тиждень, не вшанували. 
Тому тут треба доопрацювати. Наприклад, у вівторок на початку пленарного тижня за попередній період  - це було б, мабуть, правильніше. Тоді виникає питання знову ж таки, як зібрати інформацію, щоб вона була правильна, щоб ми не нашкодили людям, які загинули, і залишилися родичі. А ті, що померли від ран, виходить, що їх ми можемо пропустити. Це таке застереження. 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрій Федорович.

АНТОНИЩАК А.Ф. Ми дискутували це питання. Будь-яке питання, шановні колеги, можна заговорити. Я вам хочу сказати так, що від ран помирають і через три місяці і через півроку. Як це дослідити? Да ніяк ми не дослідимо це. Тому ми оголошуємо тих, що загинули на полі бою. Це перше.
Друге. Напередодні – це може вважатися і перед пленарним тижнем. Це технічне питання.

КУПРІЄНКО О.В. Ідея  правильна, ідея гарна. Але щоб не вийшло так, що зараз є гарна ідея,  а потім при реалізації ми "наламаємо дров". Я ж захищаю вашу ідею, але я відразу вказую на ті ризики, які можуть бути. І щоб не вийшло так, що ми зараз приймемо гарну ідею, а при виконанні нам скажуть, що ви трошки не туди. Тому треба тут добре подумати.

ПИНЗЕНИК П.В. Саме в тому і полягає, що рекомендації, не в нормативному документі. Тому що інакше ми будемо вимушені давати відповіді на всі ці питання. А це, я вважаю, не правильно. 

КУПРІЄНКО О.В. Читаю текст: "Верховна Рада постановляє".

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ви рішення комітету читайте. 

КУПРІЄНКО О.В. Я зараз говорю про постанову. Я автору постанови на це вказую.

ПИНЗЕНИК П.В. Автор постанови, я бачу, розуміє всі ці ризики і їх усвідомлював до певної міри. Тобто він сам для себе їх вже продумував, скажемо так.
Дмитро Валерійович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Вибачте. Щоб закінчити обговорення. По-перше, потрібно підтримати. А всі ці технічні речі буде вирішувати Апарат, який підготує, яким чином буде оголошувати наш спікер Андрій Володимирович. Ось і все. Давайте підтримаємо в залі. 

ПИНЗЕНИК П.В. В редакції комітету. 

ПАПІЄВ М.М. Почекайте, шановні колеги. Дивіться, є закон, є підзаконний акт. Ми завжди, приймаючи закони, пишемо там: "Кабінету Міністрів протягом трьох місяців прийняти відповідні нормативні документи для врегулювання цього питання". Тоді ми як ідею приймаємо тут, а пишемо далі пункт: "Апарату Верховної Ради України (а це вже робиться або розпорядженням Голови Верховної Ради, або керівника Апарату) затвердити порядок".

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це робить спікер без нас. 

ПАПІЄВ М.М. Не робить це спікер. Читайте повноваження Голови Верховної Ради України, немає в нього таких повноважень. Воно має бути тут записано. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте ми це питання закінчимо, проголосуємо і відправимо в зал. 

(Шум у залі)

ПИНЗЕНИК П.В. Ми вже переходимо до конкретики. 
Які є застереження в порядку обговорення щодо порядку…

ПАПІЄВ М.М. Тоді приймаємо в першому читанні. 

КУПРІЄНКО О.В. Постанову не можна приймати в першому читанні.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я вас прошу, стільки часу вже витрачено.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ставте на голосування.

ПИНЗЕНИК П.В. Андрію Федоровичу, будь ласка.

АНТОНИЩАК А.Ф. Шановні колеги, я погоджуюся, що, можливо, десь з букви і з духу закону не все гаразд, але ця постанова і ці рекомендації, які ви приймете комітетом, більше мають моральні аспекти. Тому що я постійно їжджу на передову, спілкуюся з бійцями, вони насправді дуже ображені, що це робиться як статистика. Я спілкуюся з матерями, жінками загиблих, вони також на це ображалися.
І коли проговорювалося, це ж не спонтанно виникло, і не сьогодні ця ідея виникла. 
І що стосується поранених, такі ж самі питання я їм ставив. Вони говорили, що ми не будемо в образі, але хоча би ті, які полягли на полі бою, ви хоча б їх оголошуйте. Це буде повага і пошана до всіх: і тих, хто померли на лікарняних ліжках, і тих, хто померли вдома після реабілітації. Це перше.
І друге. Верховна Рада покаже, що вона не забула, що іде війна, бойові дії, що у нас є бойові втрати і що у нас там солдати воюють. Це більше моральний аспект цього. 

ПАПІЄВ М.М. Тоді давайте приймаємо рішення – вівторок. І там вже виписуємо період: у вівторок, коли відкривається сесія, Голова оголошує. Тоді у нас є з вівторка по наступний вівторок. Тоді у нас є період, і ми чітко і ясно кажемо, що дайте нам за цей період дані і все. І Голова тоді знає про що він каже. І ми знаємо, що кожного вівторка відкривається сесія з того, що Голова оголошує. Тоді так, тоді воно діє, тоді воно працює. 

КУПРІЄНКО О.В. І часу вистачить зібрати інформацію нормально. 

ПИНЗЕНИК П.В. Щодо періодичності застереження є, про те, щоб робити це на початку ранкового пленарного засідання по вівторках? Немає? 

ПАПІЄВ М.М. Немає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Приймаємо таку рекомендацію? 

АНТОНИЩАК А.Ф. Звичайно. 

ПАПІЄВ М.М. Тобто вписати не "напередодні", а "за період".

ПИНЗЕНИК П.В. За період до попереднього повідомлення, скажімо так.

ПАПІЄВ М.М. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Сформулюємо це вже належним чином: у вівторок тижня, відведеного для пленарних засідань, а також у наступні дні пленарних засідань Верховної Ради України, після оголошення про відкриття ранкового пленарного засідання  Верховної Ради України, повідомляти про учасників АТО (військовослужбовців, добровольців, волонтерів),  які загинули в цей час у зоні проведення антитерористичної операції, із зазначенням прізвища, імені та по-батькові особи, військового звання, та оголошувати про вшанування пам’яті загиблих хвилиною мовчання.
З такою поправкою є можливість підтримати рекомендації Голові Верховної Ради? 

ПАПІЄВ М.М. І обов'язково доручення затвердити.

ПИНЗЕНИК П.В. Доручити Апарату розробити порядок надання Голові Верховної Ради України інформації для повідомлення про учасників АТО (військовослужбовців, добровольців, волонтерів), які загинули у зоні проведення антитерористичної операції. Розробите? Розробите, я думаю. На дві сторіночки, не проблема. Кого ви запитуєте, хто вам дає таку інформацію, в які строки, хто за це відповідає в Апараті – от і весь порядок на декілька пунктів. 
Працює така схема? Працює. З такими поправочками голосуємо? 
Хто за, прошу підтримати. Одноголосно. Дякую.
Дякую, Андрію Федоровичу. Вибачте, що затримали.

АНТОНИЩАК А.Ф. Все нормально. Шановні колеги, я вам дякую за розуміння. Дякую за, ну, дійсно, хороше зауваження. 

ПИНЗЕНИК П.В. Перше питання. Про деякі питання забезпечення діяльності Верховної Ради. 
Апарат в повному зборі? Хто ще є? Запрошуйте. 
Колеги, якщо коротко, на чому ми зійшлися на попередньому засіданні комітету. Розглядали ми листи Управління справами. За результатами розгляду певних листів Управління справами дійшли до такого висновку.
Перше. Заслухати на сьогоднішньому комітеті стан справ з виконанням бюджетних програм в частині використання видатків коштів на фінансування видатків розвитку. 
Друге. Ми попросили, грубо кажучи, Управління справами підбити нарешті свої потреби по «перекидкам», що було зроблено. Нам запропоновано відповідні матеріали. 
Третє. Ми хотіли послухати керівництво "Їдальні" щодо того, який у нас стан справ і чого ми очікуємо в найближчому майбутньому. 
Четверте. Ми хотіли послухати керівництво "Автобази" з приводу того ж самого питання.
П'яте. Ми запитували деяку інформацію, хотіли б її почути. Наприклад, інформацію про те, що у нас відбувається в гуртожитках, хто туди заселяється і на яких правових підставах, і що нам з тих гуртожитків очікувати. 
Далі. Запитували про штатний розпис з прізвищами. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. І датами народження. 

ПИНЗЕНИК П.В. І датами народження, як підказує мені секретар комітету.
Отже, давайте почнемо з фінансів. Хто буде доповідати питання видатків розвитку? 

БОДНАР П.О. Серед запрошених є головний бухгалтер. Вона цифри найкраще озвучить. 

ПИНЗЕНИК П.В. Отже, головний бухгалтер. Включіть, будь ласка, мікрофон, Ольго Миколаївно. 

СОВЕНКО О.М. Управління справами зверталося до вас з проханням погодити перерозподіл. Було доручення підготувати листи до Комітету з питань Регламенту. Суть перерозподілу в тому, щоб придбати АТС "Меридіан". На АТС були передбачені кошти в розмірі 10 мільйонів гривень. Але вартість самої АТС 22 мільйони 900 тисяч гривень. І на ці потреби були спрямовані кошти, які запропонували віддати, 7 мільйонів 200, які були на виготовлення проектно-кошторисної документації.

ПИНЗЕНИК П.В. Ольго Миколаївно, відразу, на що проектно-кошторисна документація?

СОВЕНКО О.М. Проектно-кошторисна документація на систему "Рада". 

ПИНЗЕНИК П.В. Далі.

СОВЕНКО О.М. 7 мільйонів 200. І частково залишалися кошти від попередніх тендерів по виготовленню проектно-кошторисної документації по будівництву. 
І ми підготували листа.

ПИНЗЕНИК П.В. Що ще туди? ПКД по системі "Рада". Що ще? 

СОВЕНКО О.М. Зараз скажу.

БОДНАР П.О. Перекидка тільки однієї суми стосується. 

ПИНЗЕНИК П.В. Відеоспостереження, якщо я добре пам'ятаю. 

СОВЕНКО О.М. Ні, відеоспостереження…

ПИНЗЕНИК П.В. Це ПКД теж було чи ні?

СОВЕНКО О.М. Відеоспостереження, його забрали. Про це ми доповідали вам раніше.

БОДНАР П.О. Тут 2 складові питання. Одне, що стосується перекидки з КЕКВ на КЕКВ. А друге, що було заплановано.

ПИНЗЕНИК П.В. Так тоді з якого почнемо? З перекидки?

БОДНАР П.О. Спочатку, що заплановано. Заплановано було одна частина коштів на відеоспостереження, що на сьогоднішній день вже недостатньо, там свої є труднощі. Друга частина на проектно-кошторисну документацію по сесійному залу. І третя частина на той же АТС. Зібравши всі ці три частини до купи, можемо купити АТС. Відеоспостереження в повній мірі не можемо реалізувати. І проектно-кошторисна по сесійному залу, вивчаючи питання, ми розуміємо, що…

ПИНЗЕНИК П.В. Що можуть бути даремно потрачені кошти.

БОДНАР П.О. Можуть бути даремно потрачені кошти, бо сума настільки велика, що я сумніваюся… Ну, йдеться від 250 до півмільярда коштів, і питання доцільності втрати цих коштів. Тобто навряд чи ми зможемо у найближчий рік-два використати їх.

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміла логіка. Давайте, можливо, підведемо підсумки, щоб уже якось структурувати наше обговорення, тому що ми надовго, я так розумію, можемо тут застрягнути. Якось підведемо підсумки хоча б першої частини обговорення.

ПАПІЄВ М.М. Почекайте. Мене не було. Коли я чую такі цифри…

ПИНЗЕНИК П.В. Ви прийшли на цікаву цифру. Від 250 до півмільярда – це все дуже теоретично. І ми зараз можемо вчинити поступок, який дозволить зекономити державі до півмільярда гривень. Я бачу, що у вас загорілися очі. Ідеться про те, Михайле Миколайовичу, поки ви виходили, що ми вирішили спробувати якось структурувати наше обговорення, щоб хоча б приймати рішення по мірі надходження, тобто не затягуватися в обговорення всього. 
Перше питання, яке доповіли Петро Олегович і Ольга Миколаївна, це перекидка по кодам. Значить, перекидка по кодам стосується необхідності закупівлі АТС, це те, що можна зробити в цьому році. Необхідність закупівлі АТС – це порядку 23 мільйонів гривень, якщо я не помиляюся, щось біля того. Є залишок коштів по цій же самій програмі, на ці ж самі цілі, вони складають 10,5. Є видатки, які теоретично закладені на ПКД на нову систему "Рада". І от тут з'являються чарівні суми, про які ви говорите, від 250 до півмільярда. Зараз насправді на ПКД заплановано 7,2. Але ПКД передбачає що? Розробку технічної документації по повному переоснащенню, яке потягне за собою видатки в розмірі від 250 до півмільярда, що виглядає нам на даний момент не надто оптимістичним, тому сенсу оплачувати це ПКД з такими перспективами у цьому році, очевидно, якось воно не дуже.

БОДНАР П.О. З нового року є кошти, за які ми зможемо реалізувати це, при потребі.

ПИНЗЕНИК П.В. Як треба, то повернемося, в чому я до певної міри сумніваюся, але у наступному році.

БОДНАР П.О. Тобто це питання не хорониться, а посовується, скажімо так.

ПИНЗЕНИК П.В. Плюс там є певні вільні кошти на те, знову ж таки зекономимо кошти платників податків, які планувалися на відеоспостереження. Якщо, то ми все разом зберемо, 23 набираємо і хоч щось робимо. Отака логіка.
Як ви думаєте, Михайле Миколайовичу?

ПАПІЄВ М.М. Я категорично проти. Знаючи, що будь-яка економія наших коштів, це бізнес і збагачення інших структур. Краще нехай воно буде вдома. 

ПИНЗЕНИК П.В. В бюджеті. 

ПАПІЄВ М.М. В рідній Верховній Раді України. 
Якщо можливість є розробити проектну документацію, треба розробляти її і не відкладати на потім, бо потім вже ніколи не буде. Коли вже є проектна документація, то з'являється юридична підстава вже закладати в кошторисі на наступний рік ці кошти. Все рівно потрібно нам кошти, бо робоче місце народного депутата України сьогодні абсолютно не пристосоване до нашої відповідальної роботи. Нам відійти треба від паперових носіїв і багато чого іншого. Нехай вони оце все роблять, АТС – нехай роблять. Тобто все, що можливо сьогодні для покращення роботи. А хороший один прийнятий закон Верховною Радою України на користь українського народу окупить всі оці наші витрати. Так?

БОДНАР П.О. Тут є ще один важливий момент, який не прозвучав зараз. Якщо ми проводимо оцей тендер і робимо ПКД, ми втрачаємо, ми змушені будемо віддати в бюджет 8 з лишнім. Тобто ми реалізуємо третину, грубо кажучи, коштів тих, які у нас зараз є. А дві інші не реалізуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Дивіться, Михайле Миколайовичу, я з вами, може, чи не вперше настільки сильно не погоджуюся. І ось з яких мотивів. Мені самому якось дивно це. Я проти того, щоб віддавати заплановані кошти Верховною Радою в бюджет, а перспектива абсолютно реальна, якщо ми не проведемо тендери, частину принаймні, так. Це означає, що ми замахнулися на набагато більше, ніж могли потратити, і нам у наступному бюджетному періоді треба зрізати фінансування. Для того, щоб ефективно використати кошти, потрібно розуміти, що ми реально можемо зробити. 
Друге. Я проти того, щоб замахуватися на, скажімо, ПКД, на розробку цілої системи "Рада" ціною таких шалених сум.

ПАПІЄВ М.М. А навіщо ви кажете "ціною"? Нехай фахівці розроблять і озвучать нам ціну.

ПИНЗЕНИК П.В.  А для цього потратимо 7,2 мільйона на ПКД, яка, скоріше за все, не пригодиться. 

ПАПІЄВ М.М. Ми не говоримо зараз за суму. Нехай сума ця буде в бухгалтерії. Ми говоримо за сам підхід. Нам ПКД потрібна?

ПИНЗЕНИК П.В.  Не факт. Залежно від того, який ми оберемо наступний рух: чи це модернізація діючої системи, чи закупка нової. 

ПАПІЄВ М.М. Хто буде робити технічне замовлення цього? Хто буде виписувати вимоги?

ПИНЗЕНИК П.В.  Замовник – Управління справами Верховної Ради України. Через наш комітет потім буде проходити. 

ПАПІЄВ М.М. Ви довіряєте Управлінню справами? Я довіряю. 

ПИНЗЕНИК П.В. Через наш комітет буде проходити.

ПАПІЄВ М.М. Так давайте, нехай вони роблять. 
Дивіться, якщо ми не використовуємо ці кошти, у нас сьогодні десяток міністерств, які, кожне з них пише собі якусь єдину інформаційну систему, де в них абсолютно спокійно закладено по 100, по 200 мільйонів гривень на програмне забезпечення. Програмне забезпечення на ринку йде з "відкатом" у 40 відсотків. Всім їм цікаво займатися цим. У нас кожен зараз створює якусь свою інформаційну систему. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Це ви в якості прикладу?

ПАПІЄВ М.М. Протидія корупції. Не треба віддавати ці гроші комусь, нехай вони законно, абсолютно прозоро, без корупційних оцих цих, використані будуть у Верховній Раді України для покращення ефективності роботи. 

ПИНЗЕНИК П.В. У чому буде покращення, якщо ми купимо ПКД, яке буде лежати "мертвим грузом"? 

ПАПІЄВ М.М. Після цього передбачимо його фінансування. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ого! 

ПАПІЄВ М.М. Завершиться АТО. Сказав же сьогодні Голова Верховної Ради, завершиться АТО, з'являться вільні кошти, ми це спокійно зробимо.  

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміла позиція. 
Якісь альтернативні думки, може? Колеги! Так, Дмитре Валерійовичу.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Доброго дня. Ну, так би мовити, я скажу відверто  з приводу, коли ми кажемо, що нам знову потрібно робити перекидку, то у мене просте питання, а хто планував щось виконувати, не виконав і зараз нам потрібна перекидка, хто врешті-решт?  Ви це робили кожного року, хто-небудь з вас поніс покарання, поніс невідповідність займаній посаді? Бо ви собі щось планували на 2016 рік і знову ви прийшли і кажете, що це ми не зробили, це не зробили, давайте робити перекидку.
Я скажу зразу, я особисто щодо ПКД, там 7 мільйонів перекинути на купівлю АТС "Меридіан-1" для Верховної Ради, я в принципі згоден. Але я сказав, що я не буду голосувати за перекидки, або Управління справами врешті-решт змінить своє ставлення до регламентного комітету. Я на свої запитання,  які особисто ви як Керуючий справами записували, я не отримав сто відсотків відповіді і це саме головне. Я у вас особисто просив штатний розпис з прізвищами  і  з датами народження, щоб для себе і для всієї країни показати: по-перше, скільки сімей тут разом працює, по-друге, скільки пенсіонерів тут працює, які отримують кошти, заробітна плата у Апарата Верховної Ради набагато більша, ніж у народних депутатів. Про це потрібно розказувати і показувати. 
Будь-яка економія створюється штучно тим, що закладається наперед виконання якихось робіт. Це не робиться. Потім створюються передумови, ви приходите до регламентного комітету і кажете, що ми ці гроші повернемо назад в державний бюджет. Та краще повернути, ніж знову зробити якісь схеми, про які я вам казав на попередньому засіданні, просто схеми, які працюють з року в рік. 
Знаєте, дуже часто ми згадуємо "попєрєдніков" так названих, так у мене запитання, а які "попєрєдніки"? Всі керівники працюють по скільки років тут, які тут "попєрєдніки"? Тут по 10 років керівники своїх підрозділів працюють. Скільки працює Ольга Миколаївна, головний бухгалтер, на цій посаді? Років 10? 

СОВЕНКО О.М. Вибачте, будь ласка.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ви дослухайте мене. 
Так ось про яких "попєрєдніков" ми кажемо? Змінюються керівники, всі люди, які приймають технічні рішення, вони залишаються на своїх посадах і з року в рік займаються одним тим самим: закладають це на якісь програми, програми не виконуються, робиться штучна перекидка, внаслідок якої просто розкрадання бюджетних коштів через отримання  надвеликих там премій під кінець року Апаратом Верховної Ради.
Тому я особисто готовий проголосувати і виділити 22 мільйони, ну, додатково 12 мільйонів на придбання АТС "Меридіан -1". Але врешті-решт я хотів би отримати дуже багато інформації з приводу, я так розумію, ми зараз за це проголосуємо і потім підемо окремо по кожному державному підприємству, яке входить в Управління справами Апарату Верховної Ради. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Підемо, звичайно. 
Світлано Михайлівно, прошу.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Шановні колеги, я перепрошую, я маю йти на інший комітет. Я би попросила головуючого, оскільки це питання таке дотичне, ми вже не перший раз його обговорюємо, з цими перекидками грошей, будь ласка, поставте на голосування, і ми тоді зрозуміємо, чи має це рішення підтримку.

ПИНЗЕНИК П.В. Саме в частині перерозподілу видатків?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Саме в частині перерозподілу видатків. Тому що далі там є питання до обговорення, а це питання ми вже декілька разів обговорювали. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто, іншими словами, Світлана Михайлівна просить відпустити її на інший комітет.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Да. Вже третій раз, третій комітет ми  обговорюємо цю перекидку. І ніяк ми її не можемо вирішити. Давайте проголосуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович, проголосуємо це питання? 

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, ну дивіться, у нас виходить так, що в цій державі економією коштів чомусь займається тільки Верховна Рада України: все зменшує і зменшує, і  все. Всі інші собі збільшують, купують броньовані лімузини десятками, впроваджують інформаційні системи, встановлюють багато там чого іншого, програють Януковичу 380 тисяч євро. Тобто почекайте, шановні! Давайте ми якось врегулюємо питання – питання контролю за використанням цих коштів. І апріорі казати, що там вкрадуть щось, ми не маємо права. Давайте ми встановимо контроль, але кошти необхідні. У нас сьогодні сама технічно не забезпечена інституція в країні - це що? Верховна Рада України. Нема ні робочих місць у нас, ні техніки, ні інформаційних систем, ні захисту, нічого. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, можна я грубо скажу? Якщо по цьому підходу, ми ні чорта, вибачте, не зробимо. Ми 7,2 потратимо на ПКД, не виключено, що до кінця року проведемо тендер, ми його купимо, проведемо відповідні торги, дальше – ми відправимо в бюджет (з приводу економії) кошти, які були заплановані на купівлю АТС, тому що ми її не купимо, бо вона коштує дорожче, ну і все решта ми теж не купимо, от і буде економія. Що ми доб'ємося по вашому підходу? А так ми нічого назад в бюджет не відправимо, а просто купимо те, що ми можемо. 

ПАПІЄВ М.М. Тоді треба виганяти когось з роботи. Ну як це так? 

ПИНЗЕНИК П.В. Я вважаю, що мільйони, десятки мільйонів гривень за те, що ми виженемо когось з роботи, то він нам сильно дорого обійдеться – той, кого ми виженемо з роботи. Така логіка. Я не хочу нічого віддавати в бюджет, я хочу це ефективно використати. Те, що можна купити – можна купити. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Давайте проголосуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. З приводу, до речі, ПКД. У нас гроші на це будуть в наступному році. І якщо ми дійдемо до висновку, що нам потрібно повністю в Верховній Раді щось переобладнувати, значить, будемо відстоювати. Не питання. Але зараз терміново, в терміновому порядку замовити ПКД? Куди? На що? 
Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Я пропоную проголосувати зараз за це питання. Підтримую тут колегу. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Дякую.

КУПРІЄНКО О.В. Чому? Тому що дійсно: одне питання – розбиратися, хто винний в тому, що така ситуація склалася, але, вибачте, "гробити" кошти Верховної Ради, тому що хтось винен, це неправильно. Тому пропоную зараз проголосувати – це перерозподілити, але знайти, хто винний у тому.

ПИНЗЕНИК П.В. А, до речі, далі я вам розкажу про економію всім, тому що там є питання економії. 

КУПРІЄНКО О.В.  І поставити питання так: що в цьому році ми вам робимо, але в наступному, а ви прийдете до нас скоро, коли почнемо кошторис наступного року затверджувати, прийти і розказати, що це Іванов, Петров і Сидоров. Або це умисно, або не навмисно, або ще як. 
Тому я пропоную поставити на голосування. Прошу підтримати, проголосувати, щоб гроші не пропали. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, можемо поставити на голосування питання про перерозподіл? 

ПАПІЄВ М.М. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу підтримати рішення. Хто за, прошу підтримати рішення про погодження перерозподілу видатків. Прошу голосувати. Хто за? Одноголосно, дякую. 
Тепер з приводу економії. 
Дякую, Світлано Михайлівно, дуже. У нас навіть кворум зберігається поки що.        
Колеги, поки ми не перейшли далі, відповідаючи на ваш запит з приводу економії коштів, то чи буде у нас економія коштів? Розказую, у нас буде знову економія коштів на статті витрат по нашій заробітній платі, по фонду оплати праці народних депутатів.

ПАПІЄВ М.М. Голову Верховної Ради чули?

ПИНЗЕНИК П.В. Що? Навіть якщо Голова впровадить те, що він сказав, у нас все одно економія до кінця року, Михайле Миколайовичу, буде порядка  60 мільйонів гривень. А це я говорю не для того, щоб зараз вирішити їх долю, а щоб ви запам'ятали цю прекрасну цифру і розійшлися в роздумах про її використання. Тому що минулого року ми ініціювали аж цілі зміни до державного бюджету  для того, щоб за ці гроші купити підручники для шкіл.
А тепер я пропоную трошки наперед теж задуматися і перейти до наступного пункту про видатки розвитку. Хто доповідає видатки розвитку, стан виконання? Те, що  ви нам писали листом, хто розкаже нам тепер на словах? Ольга Миколаївна? Ольго Миколаївно, слухаємо вас.

СОВЕНКО О.М. Я просто хочу сказати шановному пану Дмитру, я дякую, що він перевищує мої повноваження, але в мої повноваження не входить приймати рішення. Я тільки веду на підставі готових документів облік. І куди що спрямувати, куди перерозподілити, те, що мені дають доручення, я пишу листи і обґрунтування, то це інше, я просто виконую доручення, я бухгалтер. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ольго Миколаївно, ото воно вам треба було  вступати в дискусію? Розказуйте нам про видатки розвитку, я вас прошу.

СОВЕНКО О.М. Просто я дякую пану Дмитру, що він мене так поважає.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитру Валерійовичу ми дякуємо. Вам дякуємо за змістовну доповідь. А тепер видатки розвитку.

СОВЕНКО О.М. Тепер щодо видатків розвитку. Справа в тому, що якщо буде прийнято рішення оце про перерозподіл, там тільки виходить, що по 10.542.8 – це кошти, які висять по 31.10, які планувались на початку року якраз на придбання АТС. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Це зрозуміло.

СОВЕНКО О.М. Тобто оці треба 3110 перекинути на 3132, бо це модернізація, так називається робота.

ПИНЗЕНИК П.В. Перекинули.

СОВЕНКО О.М. Да, перекинули. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ми вже проголосували. 

СОВЕНКО О.М. Ні, залишок, який  на сьогодні, видатки розвитку. Вони ж в залишку висять ще. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Так розказуйте про залишки, що у нас відбувається?

СОВЕНКО О.М. Я ж кажу, в залишках поки ще сьогодні  буде тендер проведений, то ці поки що по проектам документів, які є в бухгалтерії, вони будуть використані. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Відсоток виконання? І коли ви їх будете освоювати?

СОВЕНКО О.М. Якщо буде виконано оце. На сьогодні який відсоток виконання? 3110. Якщо 20 з половиною буде забрано, то по 3132 буде тоді майже 100%, 99 з чимось, бо там тільки маленька сума, там залишилося…

ПИНЗЕНИК П.В.  Що там залишилося, ота маленька сума? Що ви не зробите до кінця року?

СОВЕНКО О.М. 26,6. І то обіцяють десь використати будівельники. 

ПАПІЄВ М.М. 26,6 чого? 

СОВЕНКО О.М. Тисяч гривень.

ПИНЗЕНИК П.В.  26 тисяч гривень зависає?

СОВЕНКО О.М. Да.

ПИНЗЕНИК П.В.  Ну ото "УБК" і використати, чи хто, не знаю. Далі.

СОВЕНКО О.М. Тепер, в принципі, більше економії по капітальним видаткам не передбачається, тому що ті кошти, які є – 835, планує Управління адмінбудинками модернізацію чи ремонт ліфта зробити. І є 20 мільйонів 529, які з адмінбудинків забрали до Управління справами, на які теж проводиться процедура. Це 20,529. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло. Тепер одне питання у мене до ваших процедур і до кінця року. Шовковична, 2, якщо я не помиляюся, заміна системи опалення. Поясніть мені, вибачте, нерозумному, як можна в опалювальний сезон проводити заміну системи опалення? Може ви спеціаліст більший ніж я, Ольго Миколаївно, хоч ви бухгалтер, а я юрист.

СОВЕНКО О.М. Ні, ні, я не поясню цього. Я веду тільки, мені дали доручення.

ПИНЗЕНИК П.В.  Петре Олеговичу, ви поясніть.

БОДНАР П.О. Я не будівельник, але я ставив такі ж питання будівельникам, як взимку? Вони кажуть: "Все технічно можливо, натягується плівка". Вони опалюють приміщення. Тобто технічно це можливо. 

ПИНЗЕНИК П.В. А працівники, які там працюють? Ну, ладно народні депутати, їм міняють вікна при мінус 4, нічого, нормально. А працівники секретаріатів, вони ж ніжні створіння більш. 

ПАПІЄВ М.М. У нас на шумність є, до речі, стандарти гігієнічні.

ПИНЗЕНИК П.В. Щось воно мені виглядає дивно. Я не так багато будував, там, вольєр для собаки будував, будинок, квартиру. І щось мені підказує, що ця плівка, якою затягується система, щось воно мені підказує, що… 
І куди перенесуть працівників секретаріату в період, коли їм будуть міняти опалення? Чи вони будуть при цьому в кабінетах своїх сидіти? 

БОДНАР П.О. Думаю, що будуть просити на день-два…

ПИНЗЕНИК П.В. Та який день-два? Я собі уявляю, вирізати стояк і поставити. 

БОДНАР П.О. Будемо просити переселяти, напевне.

ПИНЗЕНИК П.В. Немає відповіді. 
Розумієте, такий оптимізм пішов, 100 відсотків використання, а в тих  100 відсотків є заміна системи опалення на Шовковичній, 2. І я так дивлюся на ці 100 відсотків, був би я будівельником, я би погано спав. 

БОДНАР П.О. Будівельники, з якими я спілкувався, мене запевняють, що це можливо, і я маю підстави їм вірити. 

ПИНЗЕНИК П.В. А де ті будівельники? Вони є тут? Хто є замовником цих робіт? БК? Хто виконавець, вірніше? 

БОДНАР П.О. Управління справами. 

СОВЕНКО О.М. Замовник. 

ПИНЗЕНИК П.В. Управління справами. А виконавець хто? 

БОДНАР П.О. З кількома фірмами я говорив. Ну, відбувається тендер. Тендер зараз відбувається. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тендер відбувається. Яка сума там? Нагадайте мені, будь ласка. 

БОДНАР П.О. Грубо, 20 мільйонів. Так? Ні, 16. 

ПИНЗЕНИК П.В. 16 мільйонів? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. 16,369. 

ПИНЗЕНИК П.В. Як я бачу, поки що ми маємо загрозу велику або техногенної катастрофи в окремо взятому приміщенні по Шовковичній, 2, або дірку в бюджеті на 16 мільйонів, які повернуться в Державний бюджет України. 
Тому є велике прохання навіть в робочому режимі прислати мені того будівельника, який буде міняти ту систему, який виграє тендер, і хай він мені пояснить. 
А якщо ні, то, незважаючи на все негативне ставлення Дмитра Валерійовича до перекидки коштів, якщо раптом ні, прийти до нього і до мене також і сказати куди можуть бути ефективно використані ці кошти, крім як повернення до Державного бюджету України. 
А якщо треба, чесно, я сам піду на Шовковичну, 2, хай мені покажуть, як це можливо. 
Колеги, логіка є? Допоможете, що якщо що? Ну, може, моїх знань не вистачає. Ну, не знаю. 

БОДНАР П.О. Зараз отут в подібному режимі вікна міняють. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я розумію, що в подібному режимі. Але зараз у нас жовтень місяць, а то листопад. 
І в мене знову ж таки наполегливе питання, що з працівниками, які там працюють? Тому що вікна міняються в одному кабінеті, а в іншому ні, а система опалення буде демонтована і потім підключена.

КУПРІЄНКО О.В. Вона може мінятися по стояках. 

ПИНЗЕНИК П.В. Питання залишається. Чесно, я такого ще не пам'ятаю. 
По-перше, це те ж саме питання, яке ставилося вам раніше, з приводу планування виконання робіт, капітальних ремонтів. Як можна було запланувати таким чином, що у нас міняються вікна в період опалювального сезону, а тим більше, коли міняється система опалення? Ну, вже, що маємо, то маємо. Але давайте так, щоб ми нічого не втратили, по мірі готовності доповідайте нам, будь ласка, чи то ми ті гроші втрачаємо, чи то у нас… Я не знаю.
Далі. По видатках розвитку. 
Ольго Миколаївно, закінчили доповідь?

СОВЕНКО О.М. Я ж називаю цифри, які є в даних бухгалтерського обліку.

ПИНЗЕНИК П.В. Я зрозумів. Тому по мірі виникнення питань, я їх задаю.

СОВЕНКО О.М. У нас тут є, що взяли зобов'язання, так, а чи буде використано, то вже треба буде дописувати в тендер  тощо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто 100 відсотків, про які ви доповіли, передбачають в тому числі 16 з копійками на заміну системи опалення?

СОВЕНКО О.М. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло.
Далі. Наступне питання, яке ми збиралися заслухати. "Їдальня". Керівник присутній? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, це я. 

ПИНЗЕНИК П.В. Готові до доповіді? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тільки присядьте, будь ласка.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Мене призначили на посаду директора ДП "Їдальня" з 1 серпня. Я ДП "Їдальня" прийняв без передачі. Стан був такий: 184 тисячі кредиторської заборгованості, плюс 27 було неліквідів. По штатному розпису було…

ПИНЗЕНИК П.В. Ще раз, кредиторка яка була?

ГЕРМАШЕНКО О.А. 184 тисячі гривень.

ПИНЗЕНИК П.В. Залишок при цьому на складах?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Ну, невеликий був, десь до 200 тисяч, і то це не на складах, це те, що поточка була.

ПИНЗЕНИК П.В. Десь один в один, так?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, десь один в один.
І плюс 27 тисяч неліквідів було. 
По штатному розпису було 118 осіб, фактично було 86 осіб. Тут була проблема. Чому? Тому що відпускна кампанія, їдальня Садова, 3 йшла у відпустку, а їдальню Садова, 3а відкрити було важко. Чому? Тому що замість 19 осіб було 8 осіб.

ПИНЗЕНИК П.В. Чому?

ГЕРМАШЕНКО О.А. За тиждень я в штат набрав ще 8 осіб, і їдальню ми відкрили.

ПИНЗЕНИК П.В. Чому ситуація така була? Чому людей не вистачало? Чому незаповненість була?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Просто люди звільнилися.

ПИНЗЕНИК П.В. Зараз стан укомплектованості який?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Зараз ми за 2 місяці набрали 24 особи, набрали спеціалістів. І прийшла у нас, можна сказати, стабілізація морального стану "Їдальні". 
До початку пленарних засідань ми зробили техогляд всього технологічного і холодильного обладнання. На це ми витратили свої кошти в розмірі 31 тисяча. Це на ремонтні роботи. Плюс ми придбали основних засобів на 10 тисяч, і малоцінного інвентарю на 14 тисяч.

ПИНЗЕНИК П.В. Малоцінку бачили своїми очима. Що в основні засоби входить на 10 тисяч? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Кавоварки, плюс соковижималки - це все іде до основних.

КУПРІЄНКО О.В. Та це небагато – 10 тисяч. 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Для нас це великі гроші. 
Ми замінили постачальників. Це дало змогу збільшити асортимент, підвищити товарообіг. Якщо зрівнювати з вереснем 2015 року, то товарообіг збільшився на 500 тисяч.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте в цифрах.

ГЕРМАШЕНКО О.А. 1 мільйон 114, за цей вересень – 1 мільйон 670. Тобто більше, ніж на 500 тисяч гривень.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваш прогноз щодо обороту на найближчий період.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Я можу сказати одне: "Їдальня" може працювати 2 мільйона на місяць.

ПИНЗЕНИК П.В. 2 мільйона на місяць – це оборот?
 
ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, оборот на місяць. Але мені ще треба деякий час. Я поясню чому. Тому що зразу це зробити теж неможливо. Зараз пішов ріст. Можу сказати тільки одне: я порівнював роботу перед цим і зараз цю роботу, у нас навіть у пленарні тижні, коли ми працюємо, у нас більший товарооборот на 50-60 тисяч.

ПИНЗЕНИК П.В. За тиждень?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Ні, за день.

ПИНЗЕНИК П.В.  За день. Це в пленарні дні?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Я можу сказати тільки одне, наприклад, за вчорашній день у нас товарообіг був – це рекордний – 130 тисяч за день. А так в середньому від 90 тисяч, 90-100.

ПИНЗЕНИК П.В.  А розподіляється цей оборот між окремими  точками яким чином?

ГЕРМАШЕНКО О.А. В основному це парламентський кафетерій працює, завдяки їдальням на "3-а" і "3".

ПИНЗЕНИК П.В.  Скільки там в цифрах по одній, другій і третій точці? Приблизно відсоток який? Скільки дає парламентський буфет?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Вчора дали 56 тисяч, це дуже багато.

ПИНЗЕНИК П.В.  Садова, 3а скільки дає? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Можу сказати, хвилинку. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто це виходить десь по 50 тисяч на точку, так?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Ні, не 50 тисяч. Їдальня "3-а" дає десь 15 тисяч. Їдальня "3" дає більше, тому що там іде потік, десь до 20 тисяч. Ну і буфети, і магазин. Магазин став давати більше 20 тисяч кожен день. Чому? Ми постачальника змінили, пішли і яблука, і мед, ковбаси – і люди все почали брати.
Чому в планах наших стоїть таке? Якщо буде дозвіл звичайно ж. Отримати дозвіл від Управління справами на організацію м'ясо-рибного магазину. Я колись його тут робив і хочу знову відновити.

ПИНЗЕНИК П.В.  Де?

ГЕРМАШЕНКО О.А. На першому поверсі, там, де цей магазин, 18/2, там, де мій кабінет. З кабінету можна переробити в цей магазин. 

ПИНЗЕНИК П.В.  В підвалі, з виходом на двір?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Не в підвалі, на першому поверсі.

ПИНЗЕНИК П.В.  А де це?

ГЕРМАШЕНКО О.А. А там іде магазин, з правої сторони останні двері – це мій кабінет. І далі іде вхід в кафетерій. 

ПИНЗЕНИК П.В. Навпроти входу в кафетерій, по діагоналі там. Зрозумів.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так. 
І потім ми хочемо розробити комплексні обіди. Але я хочу сказати таке, коли я прийшов, я передивився все меню, з яким працює Садова, 3 і Садова, 3-а. Там можна сказати таке: салати можна взяти за 5, 6, 9 гривень,  перше – 10-12, і обов'язково друга страва – це 13-15, до 20 гривень. Чому? Тому що на різний гаманець я дивився.

ПИНЗЕНИК П.В.  Итого 40?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Итого 40.
Але дивлячись як? Бо людина може і дешевше. Тому що у нас ще є дієтичне меню для тих людей, у кого проблеми зі здоров'ям.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми говоримо зараз "крупними мазками", тобто комплексний обід може для працівника Апарату чи народного депутата  коштувати порядку 40 гривень.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, від 30 до 40. Тому що на 30 ми теж дивились. 
Ще ми хочемо відкрити "стіл замовлень". І ще ввести зниження цін в розмірі 25%  після 17:00. Чому? Тому що краще втратити трошки, ніж все.

ПИНЗЕНИК П.В.  Щоб списання менше було.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, щоб менше було списань.

ПИНЗЕНИК П.В.  Я знаю, що працівники Апарату за цю ідею горою.
Олег Андрійович, тепер по цьому. Добре. Плани більш-менш зрозумілі. Ваше бачення по виходу на цей оборот, про який ви говорите теоретично, 2 мільйона, за який строк це можна було б зробити?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Хоча б місяця 3-4. Я думаю, це на грудень. 
Я хочу передивитися всі наші ціни, ще раз передивитися. Зараз передивитися, де можна що викроїть. Так, як воно є, розумієте? На ці продукти, на постачальників.

ПИНЗЕНИК П.В.  Я про хороше зараз говорити не буду. З того, що викликало застереження, так? Ось буфети у віддалених точках.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Я забув сказати про те, що в принципі наша "Їдальня" – це цілісний комплекс. Але є дві торговельні точки, які зовсім нерентабельні, -  це Банкова, 5/7, там людей дуже мало.

ПИНЗЕНИК П.В. Там є буфет. 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Там є буфет. І це Житомирська, 11. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ну, і наш.

ГЕРМАШЕНКО О.А.  Ні, тут гарний буфет. 

ПИНЗЕНИК П.В. Він рентабельний?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Рентабельний. Тут більше 100 тисяч іде. 

ПИНЗЕНИК П.В. Асортимент помінявся тільки після того, як помінявся асортимент  в постачальній, скажемо так, кухні.

КУПРІЄНКО О.В. Воно ж звідти носиться. 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Воно все з їдалень везеться, з їдальні на Садовій, 3.

ПИНЗЕНИК П.В. Я розумію. А до того, повірте, тут у нас на Банковій, 6-8 була продукція мінімум вчорашня завжди. Тому я прошу вас просто настійливо на ці  віддалені точки звертати увагу постійно. 
Я бачу зміни і треба їх не відпускати, треба ними займатись. Я розумію, що це єдиний організм і воно все один від одного залежить, і економіка залежить одне від одного, але не відпускайте ці точки, дивіться за ними, навіть коли вони дотаційні, вони такі цікаві. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. А вони потрібні?

ПИНЗЕНИК П.В. Як не потрібні? Тут люди харчуються, працівники Апарату.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Ні, я маю на увазі Житомирську, 11. 

ПИНЗЕНИК П.В. Там у нас комітети знаходяться. 
У кожному разі, середній чек дешевший, ніж у закладах громадського харчування в окрузі по вулиці Житомирській. Куди їм ходити їсти? Чи з собою судочки носити? Ми ж і соціальну функцію якусь виконуємо в цій "Їдальні". 
Будь ласка, Михайло Миколайович, а потім Дмитро Валерійович. 

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, у мене дуже стисло декілька питань. Перше питання. У вас плинність кадрів серйозна, так? Чи гарантуєте ви нам, що у вас всі прийняті на роботу, це ті, хто реально і об’єктивно пройшли медичний огляд? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Всі пройшли медичний огляд. У нас всі проходять через санепідемстанцію. 

ПАПІЄВ М.М. Друге питання. Я тут чув, що є там задуми, щоб найняти підприємство якесь, яке би здійснювало харчування. У мене до ініціаторів цього питання є своє зустрічне запитання. Скажіть, будь ласка, якщо юридична особа заходить сюди, по-перше, сплата житлово-комунальних тарифів, послуг, оренда, тоді у нас удорожчання продукції, це будь-хто може порахувати, воно буде вдвічі. 
Я такі ідеї чув і мені хотілось би економічні обґрунтування подивитися, якщо вони там десь є, і відразу сказати вам, що такого не буде. Тому що у  ваших умовах, тут необхідно і на Житомирській  харчувати людей, і на Банковій, треба перекривати десь собівартість тієї продукції і іншої, щоб всі були в рівних умовах. 
Тому я абсолютно підтримую. Більше того, сьогодні ми можемо реально  здешевити ще ті продукти і ті страви, які у вас є, без втрати якості. Це я вам теж можу показати. 
І де ви закупівлю робите? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Коли я прийшов, було 150 фірм, ми ще 6 добавили.

ПАПІЄВ М.М. У ДУСі ви щось берете? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. В "Чайки" беремо, в ДУСі нічого не беремо. Хоча це той же самий ДУС.

ПАПІЄВ М.М. На Бесарабці, я думаю, ви не закуповуєте?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. До речі, бачите якісь перспективи здешевлення зараз на даний момент, після того аналізу, що ви зробили? 

КУПРІЄНКО О.В. Куди ще? 40 гривень - обід. 

ПИНЗЕНИК П.В. А раптом є.

ПАПІЄВ М.М. Вони не платять же ні за воду, ні за каналізацію. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тут треба дивитися економіку в цілому. Тому питання до директора. 
Михайле Миколайовичу, тут про економію говориться. Давайте послухаємо.

ГЕРМАШЕНКО О.А. Я можу сказати, яке може бути здешевлення. Це м'ясо просто брати не напівфабрикати, а четвертинами, і їх самі розробляти ми повинні. Там треба якісь гроші потратити. І ми зможемо свою м'ясопереробку робити. Буде зниження ще. 
Ну і я скажу таке. Я яблука зараз оце беру, мед беру. Це Сквирський район, директор там КСП, я дуже його гарно знаю. У нього можна брати це м'ясо. І муку ми в нього беремо, тому що там дешевше. Яблука. І риба в нього є. 

ПИНЗЕНИК П.В. Яка ціна питання по обладнанню для м'ясопереробки? Це фактично пів туші будете брати? Так?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Так, по пів туші брати. Треба кольчуга, кольчужні рукавички. Там небагато грошей треба.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У мене таке питання. До мене надійшло звернення від працівників. Що у вас відбувається зараз в колективі, яка у вас співпраця з головним бухгалтером, з вашим головним бухгалтером? Бо я в паперах подивився, ви там догану давали. 
І звідкись, ось мій колега Михайло Миколайович зачепив це питання, але я хотів би на ньому зупинитися. Звідки, мені саме цікаво, пішла інформація, що нібито після попереднього засідання регламентного комітету було озвучено, що ми хочемо "Їдальню" реорганізувати, завести сюди якусь там "Пузату хату" чи "Худу хату", чи якусь там "Хату"? І нібито все це спирається на думку саме регламентного комітету. Ось поясніть мені, будь ласка, звідки ці чутки? Якщо вони йдуть, то звідки? І що у вас відбувається в колективі? Дуже багато людей підписалися під тим, щоб підтримати як керівника саме вас.
І запитання до  Керуючого справами: ваше бачення? Ви пам'ятаєте, на попередньому засіданні регламентного комітету я особисто вам сказав: єдині позитивні моменти, які у вас існують, це тільки по "Їдальні". Якщо у вас є своє бачення розвитку "Їдальні", ми хотіли б це почути зараз від вас, щоб, знаєте, так  не харчуватись якимись там чутками чи ще чимось. І, м'яко кажучи, мені особисто було дуже неприємно чути, що хтось десь прикривається регламентним комітетом. При тому, що жодного негативного відгуку від регламентного комітету в бік "Їдальні" не було після того, як з'явився новий очільник. Дякую. 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Я можу сказати тільки одне. Коли я прийшов  на роботу, мені як сказали, колегіальне рішення зробили: дали головного бухгалтера і заступника директора. Справа в тому, вона була скільки, ну, вона прийняла справи, вона місяць практично працювала аудитором, потім прийняла в середині, десь 12-го, вересня справи. Справи прийняла. Але я хочу сказати, на цей день, дивіться, місяць пройшов вересень - я не знаю ні залишків, не знаю, що у мене робиться, я нічого не знаю. Розумієте? Це біда. Біда. Я розкажу, чому, звідки я знаю товарообіг. Тому що кожний день мені бухгалтер приносить, кладе на стіл папір, скільки ми вторгували. Я знаю,  який прибуток, це я взяв і розділив на три, тому що націнка у нас 53 проценти, розумієте? Але так працювати не можна. Сьогодні 19-е число, я нічого не знаю, це біда, розумієте? 
Потім вона убрала, ну наприклад, касира, стала сама приймати гроші. За це отримала догану, це велике порушення. 

ПАПІЄВ М.М. Це спокуса. 

ГЕРМАШЕНКО О.А. Це спокуса. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, ви і праві, і не праві. З одного боку, має бути, дійсно, співпраця, напевно, між керівником і головним бухгалтером, а з іншого боку, ну якщо Управління справами погоджує цю кандидатуру, то, напевно, в тому числі і для того, щоб вона здійснювала контроль.
Що я хотів інше спитатися? Ну, здійснили контроль за першими кроками вашими на робочому місці. У вас коли випробувальний термін закінчується? 

ГЕРМАШЕНКО О.А. 31 жовтня. 

ПИНЗЕНИК П.В. 31-го чого, жовтня?  

ГЕРМАШЕНКО О.А. Жовтня. 

ПИНЗЕНИК П.В. Петро Олегович, пройшов випробувальний термін керівник? 

БОДНАР П.О. Ми продовжуємо ще на три місяці випробувальний термін. 

ПИНЗЕНИК П.В. А скільки вже триває випробувальний термін? 

БОДНАР П.О. Три. Неповних три. 

ПИНЗЕНИК П.В. Три місяці? 

ЄФРЕМОВА І.О. А для чого? 

КУПРІЄНКО О.В. Для чого подовжуєте?  

БОДНАР П.О. Тому що є питання. 

КУПРІЄНКО О.В. Які? Кажіть. 

БОДНАР П.О. Проявились вони у цих слухах, які ходять, і в листах. Ну, якщо дозволите, я прокоментую. 

ПАПІЄВ М.М. До мене сьогодні троє підходило колег і запитували, чи правда, що хочуть завести свою фірму. Я кажу: "Я про це не чув". 

БОДНАР П.О. Приблизно днів 10 тому, якщо я не помиляюся, я зібрав керівництво "Їдальні" і запропонував шлях підйому зарплат працівникам "Їдальні". Моя пропозиція полягає в наступному: максимально наповнювати каси, для того щоб… Зарплати у нас визначені Кабміном. І єдиний шлях підйому зарплат – це через преміювання. Преміювання можна брати з кас, тобто з зароблених коштів. 

КУПРІЄНКО О.В.  Каса – це не зароблені кошти, це валовий оборот. 

БОДНАР П.О. Можливо, я не до кінця правильними бухгалтерськими термінами висловлююсь, але суть в тому, щоб максимально заробляти кошти, продумувати комплексні обіди для різних категорій споживачів. Є, скажімо, дешева їжа, є вишукана їжа (більше практикується "під куполом"). Як один з планів. Я так розумію, що це і було причиною появи оцих слухів. Було озвучено задум: в майбутньому одну з їдальнь, наприклад, на Садовій, 3 або на 3-а, будь-яку з них, віддати на комерційних умовах…

КУПРІЄНКО О.В. Ким озвучено? 

БОДНАР П.О. Мною. 

КУПРІЄНКО О.В. Тобто це ваша ідея віддати в оренду?

БОДНАР П.О. Так. 

КУПРІЄНКО О.В. Вона збиткова, ця їдальня, яку ви хочете в оренду передати? 

БОДНАР П.О. Ви чули тільки що. Вона не є збиткова. 

КУПРІЄНКО О.В. Ви висловили ідею, що треба одну їдальню передати в оренду. Це ваша ідея. Я питаю: вона збиткова, що ви вирішили її передати в оренду? Які мотиви прийняття вашого такого рішення? 

БОДНАР П.О. Я передбачаю, що їдальня може бути набагато більш ефективною.

КУПРІЄНКО О.В. На чому ґрунтуються ці ваші передбачення? 

БОДНАР П.О. На вивченні питання, на розмовах, на консультаціях з експертами в бізнесі харчовому. 

КУПРІЄНКО О.В. Скільки людей працює в тій їдальні?

БОДНАР П.О. В якій? 

КУПРІЄНКО О.В. Ну яку ви хочете в оренду здати. 

БОДНАР П.О.  Йшла мова…

КУПРІЄНКО О.В. Ви не знаєте, так?

БОДНАР П.О. Ні. Я знаю. Дозвольте я відповім.

КУПРІЄНКО О.В. Скільки там посадочних місць? 

БОДНАР П.О. Ви задаєте питання просто так, щоб мене заганяти, чи щоб почути відповідь?

КУПРІЄНКО О.В. Ні, я хочу з'ясувати, звідки у вас взялася ідея здати в оренду?

БОДНАР П.О. Ідея. В Кабміні працює, в Київській міськраді працює, в ДУСі працює. У мене питання: чому там  ціни на 30% менші, ніж у нас, розумієте? Консультуюся з експертами в цих справах, вони кажуть: "Так, дійсно, можна отаке робити". Якість – друге питання. Теж можна ставити. Звідси з'явилась ідея. 
Питання про звільнення абсолютно не піднімалося, а навпаки, я говорив, Олег Андрійович хай підтвердить. Зараз у нас є досить багато вакансій. Будь-яку з їдальнь, ми можемо працівників розіслати по інших їдальнях, щоб нікого не звільняти.

КУПРІЄНКО О.В. Ні. Ідея. Для  чого здавати в оренду? Щоб дешевший був салат?

БОДНАР П.О. Для того, щоб Апарат Верховної Ради міг харчуватися в наших їдальнях. Ніхто не харчується. Перепрошую, дуже мало працівників Апарату харчуються в їдальнях. Носять судочки з дому і гріють в мікрохвильовках. Перша причина – це ціна. Люди не готові платити. Можливо, зараз зменшиться суттєво ціна, може це змінить ситуацію. 
Я минулий рік, цілий рік харчувався – обідав в їдальні. Я менше 50 гривень ні разу не потратив, 60-70 – приблизно це салат, перше, друге, компот. Можливо, якщо би я від салату і компоту відмовився, може я би і вліз в 50.

КУПРІЄНКО О.В. Тобто ви припускаєте, що якщо хтось, десь прийде орендатор, так воно у вас буде в два рази дешевше? Без аналізу ринку, без конкретних пропозицій. Чи уже у вас є, хто візьме в оренду це приміщення?

БОДНАР П.О. Озвучена ідея, вона обґрунтована тим, що в Кабміні такий задум був реалізований. Виключно як ідея.

КУПРІЄНКО О.В. І з Кабміну ходять всі сюди їсти.

ЄФРЕМОВА І.О. Їсти всі сюди ходять.

БОДНАР П.О. Я знаю, що наші люди ходять в Кабмін їсти. То різні клієнти.
 Олег Андрійович, ідея була озвучена, правильно?

КУПРІЄНКО О.В. Олег Андрійович, ви цю ідею підтримуєте?

ГЕРМАШЕНКО О.А. Ні, не підтримую.

БОДНАР П.О. Я так розумію, що ні, звичайно.

ЄФРЕМОВА І.О. А ми теж не підтримуємо її.

БОДНАР П.О. Це лише ідея.

КУПРІЄНКО О.В. У мене, взагалі, є припущення, як ви кажете, що ви так прогнозуєте, не будучи фахівцем в галузі "общепита", правильно? Ви ж не є фахівцем? Тому що ви не знаєте навіть скільки посадочних місць в цій їдальні.

БОДНАР П.О. Я і не повинен знати в принципі. 

КУПРІЄНКО О.В. Ну як? У вас народилася ідея передати щось в оренду. 

БОДНАР П.О. Вивчити це питання.

КУПРІЄНКО О.В. Яке воно? Ви не знаєте. Скільки людей працює? Ви  не знаєте. Що там і по чому? Ви не знаєте. Ні, давайте віддаємо в оренду, має бути краще. 
Так я думаю, я припускаю, що, мабуть, є корупційна складова, щоб десь хтось сказав, що давай, виріши питання по оренді, так ми там щось і десь.

БОДНАР П.О. Я і не маю знати, скільки там людей працює. Я маю знати, і те, що я знаю - ціна комплексу, ціна обіду.

КУПРІЄНКО О.В. Керівник такого рівню як ви не може на припущеннях взагалі закидати отакі ідеї, що збурюють весь колектив. Завтра вони, всі ці, що підписали, напишуть заяву, розрахуються, і що ви будете робити?

ПИНЗЕНИК П.В.  Олег Васильович, дозволите мені, на секундочку?
Петре Олеговичу, дивіться, я, можливо, спробую якось структурувати те, про що ми зараз говоримо. Ідея членів комітету в більшості, насправді, полягає в тому, що ми не можемо базувати будь-які рішення на припущеннях без математичних, економічних викладок. 
Чому ми намагалися зараз одержати від керівника підприємства "Їдальня" абсолютно конкретні цифри з приводу обороту, націнки, планових показників і так далі, і тому подібне? А потім уже виникло питання з приводу…

КУПРІЄНКО О.В. Передачі в оренду. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ні, не передачі в оренду спочатку. Спочатку виникло питання з приводу випробувального терміну. Тобто нам би хотілось, і це стосується не тільки їдальні, у нас це загальне побажання до Управління справами, щоб оцінка діяльності кожного із підрозділів мала максимально формалізований характер. Це наше загальне бачення. Тобто якщо ставиться керівнику якесь завдання, об'єктивно, воно виконується або не виконується -  це може бути предметом оцінки. Ставлення до певний ідей, будь вони хороші чи погані, очевидно, не може бути підставою, наприклад, для продовження випробувального терміну при укладанні контракту. Тобто або ви ставили керівнику якісь задачі, і він з ними не справився протягом випробувального терміну, тоді розкажіть нам, які саме завдання перед ним ставилися, чому він з ними не справився. Він дасть свої пояснення, і тоді ми будемо розуміти загальну ситуацію. 
Або, скажімо, є інші там підстави. Наприклад, порушення фінансової дисципліни може бути такою підставою, якщо вони теоретично існують. Тоді теж потрібно мати якісь пояснення. Можуть бути окремі кричущі недоліки в роботі, тобто окреме порушення трудової дисципліни як з боку керівника, так і з боку його підлеглих, за яких він повністю відповідає.
Хотілось би обговорення базувати навколо цього.
Друге. Що стосується ідеї самої як такої. Тобто як мінімум вона, очевидно, є контраверсійною, може сприйматися далеко не всіма, але на що ми хотіли б наголосити? Ми не можемо оцінювати якість ідей на базі тих матеріалів, які у нас є. Але що у нас є, що ми можемо оцінювати? Те, що відбуваються зараз зміни у роботі закладів харчування Верховної Ради України, це те, що ми можемо оцінити, і це нам наразі, скажімо так, напрямок нам подобається. Це ми говоримо як споживачі. Відповідно, оскільки це стосується всіх і кожного, і працівників Апарату, і народних депутатів, ми би дуже боялися, щоб цей напрямок був втрачений. Щоб в результаті якихось змін ми побачили, що все або повертається до того, як було раніше, або впроваджуються якісь зміни, які ні до чого не ведуть. 
Якщо є шанс за рахунок якихось ваших пропозицій покращити і ще й вдосконалити ті напрацювання, які вже зроблені, дай Бог. Якщо для цього потрібно, наприклад, продовжувати випробувальний термін для керівника, ну, поясніть, чому, скажіть, в чому логіка. Може, в цьому і є якась логіка. Тобто поки що ми її не почули. Тобто хотів би почути відповідь саме на питання.

КУПРІЄНКО О.В. Павле Васильовичу, щодо продовження терміну, відразу по ходу питання. Юридично, якою статтею КЗпП ви керуєтеся, щоб продовжити випробувальний термін? Ви що, 31 жовтня будете його звільняти і приймати на роботу по-новому? КЗпП не передбачає такої процедури.

ПИНЗЕНИК П.В. Тому наступне запитання. 

КУПРІЄНКО О.В. І останнє. Людина заявляє про те, що вона, будучи матеріально відповідальною особою, до цього часу не прийняла матеріальні цінності. Чому ви не забезпечили хоч якусь передачу матеріальних цінностей? Вона матеріально відповідальна особа. Провести якусь інвентаризацію. Вона має прийняти матеріальні цінності. Чому ви не забезпечили? Ви взяли людину на роботу, 3 місяці випробувальний термін, і ви не забезпечили передачу йому того, за що він відповідає. Питання: чому?

БОДНАР П.О. Цей нюанс я з'ясую.

ПИНЗЕНИК П.В. І наступне питання. Якщо вже це все одно спільне керівництво Управління справами по факту і керівництво "Їдальні", у нас директор "Їдальні" фактично на підставі статуту і контракту не має повної свободи у виборі дій. По-перше, це дотаційне підприємство. По-друге, у нього тільки один засновник – Управління справами. По-третє, ви погоджуєте йому заступника, бухгалтера і так далі. Так чи інакше ви безпосередньо приймаєте участь в управлінні. Відповідно, всі питання, які ми задаємо, вони так само можуть бути задані, напевно, і вам, не тільки директору "Їдальні". Томи ми хотіли б розуміти загальну логіку. Такі самі питання, які задаються директору "Їдальні", ті ж самі питання задаються і Управлінню справами. Нам подобається напрямок, нам подобається асортимент. Які ще є варіанти для здешевлення продукції, якщо така можлива не всупереч інтересам якості? Які заходи можуть бути вжиті для покращення морального стану в колективі? Які заходи можуть бути вжиті для того, щоб підвищити розмір заробітної плати? Якщо те, про що ви говорите, ваші ідеї, сприяють реалізації цих завдань, ми їх завжди підтримаємо. І хотілося би, ну, в максимальних деталях, от, наприклад, ми зробимо то-то й то-то і це призведе до того-то, того-то, того-то. І ми завжди відкриті, завжди готові почути якісь нові ідеї і нове бачення, і так далі, і тому подібне. 
А наразі, я вам чесно скажу, якщо всі інші нововведення в Верховній Раді, вони ще потребують своєї оцінки в майбутньому, то за те, що ми маємо всі шанси поїсти за нормальні гроші і не отруїтися в їдальні Верховної Ради, за це вам дякуємо. Дякуємо вам особисто, Петро Олегович, за те, що відбулося принаймні на сьогодні. Таке рідко буває, щоб було щось дійсно корисне. 
Ірина Олексіївна спочатку, потім Петро Олегович, потім Геннадій Кривошея. 
Ірино Олексіївно, прошу вас. 

ЄФРЕМОВА І.О. Шановні члени комітету! Шановні запрошені! Я хочу вам нагадати, що у вас є лист комітету, це після того як в 2014 році провели і вивчили питання запрошення інших людей для того, щоб обслуговувати їдальню. І тоді комітет прийшов, після проведеної роботи дійшли до висновку, що передача в оренду приміщень, які відносяться до "Їдальні",  комерційним структурам не є доцільним і приведе до підвищення цін на харчування для працівників Апарату Верховної Ради і для народних депутатів. 
Ну, зрозуміло, чому виникла ідея запросити комерційну структуру. Тому що тоді ж Верховна Рада не зможе ніяким чином регулювати цінову політику, якість, асортимент продукції, контролювати роботу підприємства. Ми цього не зможемо робити, безумовно.
Я вам хочу сказати, що, на жаль, я теж не знаю, яка кількість людей,  але до 20 людей залишаться без роботи, тому що комерційна структура. Ті, які протягом десятка років працюють в їдальні, вони сьогодні будуть змушені шукати роботу, якщо сюди прийде комерційна структура, вона заведе сюди своїх людей. 
Далі. Те, що стосується "Єврохати", яку ви згадали, в КМУ. Я вас запевняю, що всі працівники КМУ ходять до нашої їдальні і тут з нами разом обідають і вечеряють.
Що стосується стосунків з бухгалтером. От сказав Павло Васильович про те, що, мабуть, для контролю. Я знаю для якого контролю, ми ж не діти. Спочатку прийшов свій бухгалтер, потім вони вигнали директора і поставили свого директора. Ми не дозволимо вам цього зробити. Або вони знаходять спільну мову і працюють, або, ну, конкретні рішення будуть прийняті…
Я пропоную всім присутнім сходити до "Єврохати", до Кабміну і спробувати страви, які там готують. 
Я думаю, що нам сьогодні на комітеті треба підтримати директора, який, на жаль, сьогодні ще третій місяць знаходиться на випробувальному терміні. Я хочу порекомендувати прийняти його на роботу, як цього вимагає Трудовий кодекс, і дати йому можливість працювати спокійно, бо ми зрушення в кращу сторону бачимо. Підтримати його сьогодні.
І знаєте, остання фраза по "Їдальні". Мені дуже цікаво було слухати про те, що коли ви людям розказуєте, що їм буде підвищена заробітна плата, з каси чи не з каси, вони у відповідь на це пишуть отакі листи. 

БОДНАР П.О. Я теж дуже здивований. 

ЄФРЕМОВА І.О. Мабуть, чогось ви не знайшли, чогось ви до людей не достукались. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Юрійович, потім Геннадій Кривошея просить слово.

АРЕШЕНКОВ В.Ю. Я закликаю колег припинити обговорення і прийняти наступне рішення. Ми визнаємо те, що "Їдальня" працює більш якісно, ніж працювала, визнаємо тенденцію до покращення роботи "Їдальні". Відповідно ми підтримуємо нині діючого виконуючого обов’язки, так як він їх виконує, видно,  непогано. 
Водночас ми не можемо сьогодні керувати Управлінням справами по прийому на роботу, звільненню, просто ми рекомендуємо, щоб сьогодні та людина, яка працює, вона залишалась на роботі, тому що вона виконує свої обов’язки. Хочуть йому продовжити випробувальний термін, якщо є для цього мотивація, зрозуміло, що це ваше право, але,  повірте, що ми будемо  тримати на контролі подальший розвиток. І я вважаю теж недоцільним на сьогодні наполягати і тим більше в колективі розповсюджувати чутки стосовно змін і так далі. Це дуже нервує людей. До всіх нас, повірте, підходили сьогодні працівники і дуже просили, щоб ми або заспокоїли колектив, що він буде працювати. А якщо є покращення, нехай колектив працює. Давайте, якщо ви щось задумаєте, щоб це було спокійно, виважено, спочатку всі провести розрахунки, після цього вже виносити на обговорення і приймати рішення. 
У мене є пропозиція завершувати розгляд цієї справи. Все нормально, дай Бог, щоб вони шукали більш ефективні свої форми роботи і так далі.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, Володимире Юрійовичу. 
Геннадій Кривошея, тоді Олег Васильович,  Петро Олегович і будемо завершувати.

КРИВОШЕЯ Г.Г. По-перше, забирати часу багато не буду, в принципі багато моїх  колег знають, що я  досить активно займаюсь  питанням саме  якості харчування в нашій їдальні і, мабуть, я один з тих депутатів, до якого, мабуть, найбільше за останній рік чи півтора підходять працівники саме їдальні і скаржаться на ті чи інші моменти, які виникають. Звертаю вашу увагу, це за останній рік-півтора, а не за останні декілька місяців чи після моменту саме зміни керівництва в Апараті Верховної Ради і в самій "Їдальні".
Чому я про це говорю? Все почалось з моменту, коли одному з моїх помічників, вибачте, з мізинець попався камінець. Я не хотів це викладати на "Фейсбук", я не хотів принижувати гідність Верховної Ради, попався камінець саме в булочці з ізюмом. Це було більше ніж півтора роки тому. Після цього моменту, коли я почав спілкуватися з директором "Їдальні" на той момент, я зрозумів, що ситуація досить печальна. Потім виявляється (ну це все – не перевірена інформація, це з джерел деяких працівників, хто займається, от якраз має досвід в їдальні): камінець в момент, коли ти закупаєш ізюм, це досить серйозне збільшення ваги. Далі, я думаю, вам говорити нічого не потрібно. Потім перебирається це все по факту і виявляється, що ми купуємо те, ізюму не добавляється і тому подібне. Ну це як маленький приклад того, що може бути. 
Тепер, на сьогоднішній день, я вже розумію чому виникла ситуація з тим, що, можливо, хочемо завести якогось… Ця ситуація – це реальний факт. Чому хочемо завести якогось іншого представника комерційної структури? А це все вийшло за оці півтора року діяльності саме минулого керівника підприємства. Тоді, коли ми купували форму за 9 тисяч гривень, – ну, цілий ряд оцих фактів. 
Тому тут, в принципі, я вважаю, що, перше, ну, дійсно, є позитивні зрушення за останніх півтора-два місяці. Перше – в якості харчування, а друге – в ціні. Якщо ви не звернули увагу, то, не дивлячись на те, що з'явились інші нові, фактично на 15-20 відсотків ціна зменшилась. 
Але звернути увагу я хотів на наступне. Якщо є пропозиція зараз зробити все-таки комплексні обіди, і тоді повернутися до обговорення можливої якоїсь десь оренди, якщо ми перейдемо до комплексних обідів, побачимо, наскільки в дійсності це працює, і зараз вони хочуть це впровадити, ну потрібно дати всі шанси зміни на краще. Вони наразі є. І тільки після того можна вже говорити, якщо ми будемо бачити, що є в цьому якийсь плюс, ну сенсу немає тут нічого міняти. 
А відносно Кабміну, люди добрі, ну, там такий бруд, там таке пагубне відношення до всіх працівників. Ну, там є "Наполеон", який готують не у них на місці, який вони привозять. Але, вибачте, це така зневага! Ну, я там був, не один раз харчувався в цій їдальні. А у нас принаймні ти розумієш, що тебе не просто харчують, а ще й принаймні з якоюсь позитивної точки зору, тебе  принаймні поважають. Не важливо, ким я був – чи народним депутатом, чи просто помічником, чи просто звичайним гостем. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, ви хотіли репліку взяти. 

КУПРІЄНКО О.В. У мене не репліка, у мене більше питання. Назвіть, будь ласка, дату, коли ви зможете сказати, що акт прийому-передачі матеріальних цінностей завідуючим їдальнями підписаний? Коли ви забезпечите належне виконання закону? 

БОДНАР П.О. Передачу матеріальних цінностей? 

КУПРІЄНКО О.В. Ну ви людину прийняли, вона – матеріально відповідальна особа. Він нічого не прийняв. Зараз керує невідомо чим. Завтра ви скажете, що у нього недостача по підприємству півтора мільйона, а зараз він не може відповідати ні за що. І хто винний в тому, що після прийому на роботу ви не забезпечили виконання елементарних вимог законодавства: матеріально відповідальна особа не прийняла матеріальних цінностей під звіт? Прошу дату.

БОДНАР П.О. Мені потрібно хоча б годину, щоб з'ясувати.

КУПРІЄНКО О.В. Є пропозиція завтра зібратися на 14 годину біля "купола" на третьому поверсі і вислухати. І будемо кожного дня викликати на комітет на 5 хвилин, і будете бігати до нас кожного дня. Це в наших повноваженнях. 

БОДНАР П.О. Я готовий буду вам цю дату назвати буквально за півгодини. Мені треба проконсультуватися. 

ПИНЗЕНИК П.В. Петро Олегович,  а де керівник попередній?     

БОДНАР П.О. Керівник чого? 

ПИНЗЕНИК П.В. Попередній керівник "Їдальні". 

БОДНАР П.О. Звільнилася просто. 

ПИНЗЕНИК П.В. Звільнилася. 

КУПРІЄНКО О.В. Як ви її звільнили без прийому від неї матеріальних цінностей, скажіть? 

ПИНЗЕНИК П.В. Там був передаточний акт взагалі, хоча би в проекті був? 

КУПРІЄНКО О.В. Був чи не був? Ви звільнили матеріально відповідальну особу без акту прийому-передачі? 

БОДНАР П.О. Мені треба з'ясувати ці питання. Я безпосередньо  цим не займався. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Валерійович і Петро Олегович.             

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Петре Олеговичу! Ну ми з вами як керівники повинні, знаєте, ось я чув, вам задавали мої колеги питання. І ось ви відповідали, що  я проконсультувався з кимось там, зі спеціалістами. Та у нас, знаєте, ми ж повинні користуватися, перш за все, сухими цифрами (правильно?), які є об'єктивні. Ось у мене порівняння, наскільки збільшився товарообіг в "Їдальні" при призначенні нового керівника. Це практично 150 відсотків. У мене є, на скільки збільшилась заробітна плата у людей, які працюють у державному підприємстві "Їдальня". Це офіційно. 154,6 відсотків. Для мене як для народного депутата це цифри ефективності нового керівника. Це перше.
Друге. Я як людина, яка користується послугами "Їдальні", бачу, наскільки там змінилося. І я вам свою особисту суб'єктивну точку зору доповідав, викладав навіть на попередньому засіданні. Для мене як для юриста, я хотів би підтримати Олега Васильовича, я не розумію, на якій нормі Закону України "Про працю" ви на три місяці взяли людину на випробувальний термін і знову нам кажете: ми ще на три місяці його візьмемо. Я не розумію, на якій підставі, на якій нормі закону ви будете це робити.

КУПРІЄНКО О.В. Немає такої норми.

 УБІНЕЦЬ Д.В. Я особисто, ви знаєте мою принципову позицію, все, що стосується Апарату Верховної Ради, ви знаєте, я борюсь тут з моїми колегами, півтора року ми тут якісь перевірки робимо, комусь щось розказуємо. У нас таке враження, що, окрім нас, це нікому не цікаво.  Я вам скажу відверто. Ви як новий керівник, ми вам відразу порадили, ви просто ознайомтесь з тими даними, які у нас вже були. Це наша перевірка 2015 року, так, там все ж розписано.
Єдине, які позитивні зрушення ми бачимо, це "Їдальня". Я зі здивуванням для себе знайшов, ви оголосили догану йому, ви хочете завести якесь нове підприємство, ви дали першого заступника, я хочу зазначити, це людина, яка має вищу інженерну (щось там електричне) спеціальність. Це перший заступник з харчування в "Їдальні". 

ПАПІЄВ М.М. У нас і губернаторами зараз стають…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я не знаю, хто стає губернатором. Для мене незрозуміло, як людина, яка до цього працювала спеціалістом з розміщення зовнішньої реклами, потрапила на посаду першого заступника з постачання до "Їдальні" Верховної Ради України. Яким чином це спеціаліст в галузі харчування – для мене це велике здивування. 
Тому до вас як до керівника, який відповідає абсолютно за все, що відбувається, і в "Їдальні" так само, я хотів би, щоб, можливо,  це буде рішення регламентного комітету. По-перше, ми бачимо позитивні зрушення, вони дійсно є. Ми наполегливо вам би радили призначити не виконуючого обов'язки, а взяти в штат.
По-друге, врешті-решт, тут просто безглузда якась ситуація: людина працює там скільки місяців – навіть не взяла матеріально всі ці речі. Попереднього ви так звільнили, цього ви хочете звільнити так само. Що там відбувається всередині – ніхто нічого не знає. 

КУПРІЄНКО О.В. Буде на кого кивати потім.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так. 
Тому давайте, всю відповідальність несете виключно ви перед регламентним комітетом. Тому ми зі свого боку готові і ми підтримуємо всі позитивні зрушення. А я бачу, що "Їдальня" – це позитивні зрушення, які я особисто готовий підтримувати, і цього директора, і весь колектив, який хоче, може і, я абсолютно впевнений, зробить в майбутньому одну з найліпших їдальнь в Києві. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Петро Олегович, будемо підбивати підсумки цієї частини. Ви хотіли висловитися? 

БОДНАР П.О. Я хочу зекономити наш всіх час. Я не буду відповідати, я просто скажу, що я уважно дослухаюся до всіх рекомендацій. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, Петро Валерійович.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, ми сьогодні є товариство споживачів, правильно, крім всього іншого? Тому мені дуже хотілося б, по-перше, щоб ми не входили в повноваження керівника Апарату Верховної Ради і Керуючого справами, так? Але при цьому всьому, щоб ми діяли суто відповідно до закону. Абсолютно правильно сказали про Кодекс законів про працю. Це те, про що ми говорили на початку з Головою Верховної Ради України. Як можна питати у людей про виконання закону, якщо Голова Верховної Ради не виконує Регламент? Як можна вимагати в нашій "Їдальні" виконання закону, якщо в нас… Сьогодні ви запитуєте щодо виконуючого обов'язки, а керівник Апарату, як ви думаєте, у нас сьогодні в якому статусі? Теж виконуючий обов'язки. Скільки місяців? Стільки-то. Це є порушення  Кодексу законів про працю і Закону України "Про держслужбу". 

ПИНЗЕНИК П.В. Там така цікава норма в Законі про держслужбу. 

ПАПІЄВ М.М. Так само і по всіх інших. 
Тому в рекомендації у нас може бути одне: привести трудові відносини в Апараті Верховної Ради України до норм чинного законодавства України. І це має бути у нас на комітеті записано. Правильно? Тоді ми відійдемо одразу від цього: а 3 місяці - це багато чи це мало? Після трьох місяців зобов'язані підписувати наказ про призначення. 

КУПРІЄНКО О.В. Або звільняти. 

ПАПІЄВ М.М. Про матеріальні цінності. Це, знову ж таки, норми закону. Ну не може прийматися людина на матеріально відповідальну посаду без підписання акту прийому-передачі. Ну не може такого бути. Тоді нехай або Керуючий справами підписує і бере на себе ці матеріальні цінності, або ще хтось. Тобто, знову ж таки, привести бухгалтерські оці всі справи, матеріальну відповідальність і все до норм чинного законодавства України. Отакі рекомендації можуть бути в комітету. 
По заробітній платі. Так само абсолютно. 
По касі. Є теж закони України відповідні. 

КУПРІЄНКО О.В. Що ми можемо по касі рекомендувати? 

ПИНЗЕНИК П.В. Щось я не зрозумів питання по касі. Які питання? 

ПАПІЄВ М.М. Я маю на увазі, одна така фраза, що привести це все у відповідність до норм чинного законодавства України. (Шум у залі)
Все рівно треба, щоб якесь стимулювання було для покращення якості їжі, зменшення ціни, правильно? Тобто цей важіль теж треба лишити. 
Дякую, все.

ПИНЗЕНИК П.В. Завершили цю частину обговорення?

КУПРІЄНКО О.В. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Переходимо до наступної. "Автобаза".

БОДНАР П.О. Я перепрошую. Є представник комп'ютеризованих систем, яке не входить в Управління справами. Можна його спочатку, щоб відпустити?
Дмитре Валерійовичу, ви запрошували минулого разу. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так. Я можу доповісти колегам.
У нас ще є кворум?

ПИНЗЕНИК П.В. Ще є. Кворум є. Але я відчуваю, що ми будемо приймати рішення, напевно, на завтрашньому засіданні комітету. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я хотів би доповісти по комп'ютерах, якщо цікаво колегам.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, одну секундочку. 
Якщо ми йдемо зараз таким темпом і заслуховуємо все, що планувалось заслухати, а далі у нас ще куча питань порядку денного, то ми, підозрюю, продовжимо просто завтра.

КУПРІЄНКО О.В. До першої або до другої години ночі закінчимо?

ПИНЗЕНИК П.В. Або закінчимо до другої ночі. 
Поїхали далі? Поїхали далі. Дмитре Валерійовичу, ваша думка. І далі ми слухаємо керівника Управління комп'ютеризованих систем.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я скажу дуже коротко. По-перше, ми дійсно ходили з Кишкарем, зустрічались. Нам надали інформацію по комп'ютерам, ми аналізуємо. Єдине, що у нас є неспівпадіння по деяких комітетах, по яких ми зараз розбираємось. Наприклад, наш комітет отримав 11 комп'ютерів, а по паперах – 14. Три комп'ютера десь "зависли" вже. 
По-перше, що нам сподобалось, і ми запропонували, щоб керівник на якесь засідання прийшов з новим баченням, що можна зробити, з новим баченням, що можна вдосконалити в системі нашій операційній. 
Потім ми запропонували, щоб при формуванні кошторису на наступний рік ми зробили аналіз. Якщо кожному народному депутату дати планшет, при цьому на наступний рік абсолютно на 100 відсотків відмовитися від друку, утилізації паперових носіїв, скільки це буде економія, і на це ми готові йти. Це коротко. 
Питання не настільки жахливе, як нам здалося спочатку. Але ще питання залишаються, і я думаю, що ми з вами ще один-два рази зустрінемося і потім ми доповімо на засіданні регламентного комітету. 
Тому, я думаю, що вам не потрібно зараз тут сидіти. Ми заслухаємо "Автобазу". 

ЄФРЕМОВА І.О. Можна запитати? Телеканал "Рада" – це у вашій компетенції? 

СИДОРЕНКО О.О. Ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це Шевчук Микола, це трошки інше. Та вони взагалі окремо існують. 
Олексію Олексійовичу, дякуємо вам за те, що до нас прийшли. І я би радив, коли ви підготуєтеся, якщо у вас є якісь проекти, знову ж таки, з цифрами, з викладками, з пропозиціями і так далі, і тому подібне.

СИДОРЕНКО О.О. Єдиний коментар. Якщо інколи трапляється якесь неспівпадіння, то завсекретаріатами комітетів просять їм видати додаткові одиниці, і вони числяться на завсекретаріатом. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ми це з'ясуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Так у нас менше, ніж числяться. 

СИДОРЕНКО О.О. Фізично кожна одиниця, кожна одиниця техніки облікована за користувачем, за кабінетом, за адресою. Тобто розбіжностей немає. У нас актуалізована база. 

КУПРІЄНКО О.В. А старі комп'ютери?

СИДОРЕНКО О.О. Старі комп'ютери 2005-2006 років зараз в установленому порядку трошки модернізуються і передаються в першу чергу нашим державним підприємствам, які перебувають у підпорядкуванні Управління справами. І одна школа навіть… Все передається. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. 
"Автобаза"? Давайте послухаємо  керівника "Автобази". 

 НАГОРНИЙ А.М. Шановні народні депутати! На сьогодні штатна чисельність "Автобази"  складає 339 штатних одиниць. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ми це читали. У нас все це є. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте зразу  в режимі: питання, відповідь. Ви не проти?

 НАГОРНИЙ А.М. Ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, прошу вас. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Дякую. 
В мене перше запитання. Скільки фактично працює людей? По штату ми подивилися скільки. 

  НАГОРНИЙ А.М. 28 вакантних посад. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Всі інші оформлені?

 НАГОРНИЙ А.М. Да. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Далі. Я із здивуванням для себе подивився, що ви  керуєтесь положенням, яке було затверджено  в 2006 році. Чому не виконано рішення регламентного комітету і не зменшено в розрахунках на народного депутата з 25 до 12 годин? Таке рішення регламентний комітет прийняв, за  вашою участю. Чому до теперішнього дня це не виконано?

 НАГОРНИЙ А.М. Всі пропозиції, які треба було від "Автобази", ми всі подали. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Кому?

 НАГОРНИЙ А.М. В Управління справами.

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А хто це не виконав?

 НАГОРНИЙ А.М. Я  не знаю.

 ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, просто переадресуйте питання. Ми будемо швидше працювати.

БОДНАР П.О. Коли це було?

НАГОРНИЙ А.М. То ще було до Петра Олеговича, то було рік тому.

БОДНАР П.О. Це до мене було. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Петро Олегович, ви як досвідчений керівник, знаєте, це ріже слух: "Це було до мене". Це було все до вас.

 НАГОРНИЙ А.М.  Ми і переробляли це положення, не тільки зміни.

 КУПРІЄНКО О.В. Тим паче, коли приймають на посаду, ніхто не проводить прийом.

БОДНАР П.О. Я з'ясую і вивчу. 

 ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ось дивіться, на мій погляд, я не знаю, що зробила "Автобаза", але  керівник "Автобази" так само винен, бо, знаючи про рішення регламентного комітету, ви керуєтеся положенням від 2006 року, не роблячи нічого для того, щоб це було зроблено. Новий, старий, я не знаю, але, на мою думку, це винен перш за все директор "Автобази".
Друге. Я подивився. Скажіть мені, будь ласка. На кожного народного депутата із  розрахунку 450, наскільки я розумію, закладено 25 годин в перерахунку: паливо, мотогодини.

 НАГОРНИЙ А.М. Так.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. На мене як на народного депутата Лубінця Дмитра Валерійовича виділено 25 мотогодин, я ними не користуюсь. Що з ними відбувається в  кінці місяця?

НАГОРНИЙ А.М. Доповідаю: нічого не відбувається. З 1 січня по 30 вересня 2016 року тільки 192 народних депутати України використовували службові чергові автомобілі. За вказаний період було здійснено 5 тисяч 987 замовлень. Інші не користувались машинами.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я це розумію. Що відбувається з годинами,  з паливом? 

ПИНЗЕНИК П.В. Логіка інша. Там закладено паливно-мастильні матеріали, ремонт і амортизація на це все і так далі,  і тому подібне. 
В той же час, у нас по нормативу на комітет, наприклад, там 3 літри бензину  на добу, а якщо 3 літри бензину на добу, не залежить від цього, там…

НАГОРНИЙ А.М. Ні, 3 літри - такого немає. Зараз комітети заправляють на 15 літрів, фракції – 18.

ПИНЗЕНИК П.В. Було 3.   

НАГОРНИЙ А.М. То було ще в 2015 році.

ПИНЗЕНИК П.В. Було, було таке, що заправляли 3 літри. При тому, не використовувався весь ресурс народними депутатами і раніше. Так? Тобто, чому економіка якось "не пляшет"?

НАГОРНИЙ А.М. Економіка така: по "2210" виділяються кошти на придбання запасних частин і пального. Ми ці кошти ділимо на запасні частини і на пальне, і з цього виходимо: яка потреба і скільки можемо дати.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тобто те, що я не використовую службовий автомобіль, ніяким чином по вашому розрахунку не відбивається на економії коштів і палива?

НАГОРНИЙ А.М. Значить, якщо закладають на кожного  депутата 25 годин, на кожен комітет 25 літрів і 30 літрів - на фракцію, то сума на пальне мала б вирости в три рази більше. Але нам всього дали по "2210" -  13  мільйонів.

ПИНЗЕНИК П.В. У вас що, недофінансування?

НАГОРНИЙ А.М. Да, мы всегда просим и всегда нас ограничивают, дают граничные рамки, меньше.

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ви закладаєте наперед економію, скажемо так, коли прогнозуєте свою роботу?

НАГОРНИЙ А.М. Мы закладываем согласно вот этого "Положення про порядок закріплення і використання автомобілів"  норму: на фракции - 30, на комитеты – 25.

ПИНЗЕНИК П.В. Ольго Миколаївно, а як тоді формується бюджетний запит, скажемо так? Тобто у вас є норматив забезпечення народних  депутатів, він хронічно недофінансовується  кожного року, з розрахунку на цю економію, чи що?

СОВЕНКО О.М. В бюджетний запит ми набираємо всі нормативні документи, які є …(нерозбірливо) для Верховної Ради. Нам дали вони по нормах, розрахунок потреби в коштах на пальне, на запасні частини, ми цю потребу пишемо в бюджетному запиті, але нам доводять граничний обсяг видатків, нам кажуть, що оце вам буде забезпечено стільки-то.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто формує граничний обсяг і чим він керується при цьому?

СОВЕНКО О.М. Кабмін. 
Як правило, це на рівні попереднього року і який збільшено на рівень інфляції. Кабінет Міністрів готує граничні обсяги видатків і в межах цих видатків потім, як правило, на рівні попереднього року плюс індексація. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло. Який вихід з цього замкнутого круга? Якщо, наприклад, ми, умовно кажучи, зменшуємо норматив мотогодин на одного народного депутата, означатиме це, що у нас буде забезпечено на 100 відсотків всі потреби, якщо всі народні депутати використають 12 годин? Можете собі уявити цю ситуацію, кожен народний депутат, як піонер, використовує 12 годин кожного місяця?

КУПРІЄНКО О.В. Всього 7 тисяч 206 годин використано за дев'ять  місяців. Якщо брати по повній, якщо навіть 450, да умножити на 25, да умножити на дев'ять місяців.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я можу сказати ці цифри, ми вирахували, на 423 народних депутата.

КУПРІЄНКО О.В. 101 тисяча має бути, а тут тільки 7 тисяч. Так що, ми можемо вдвічі зменшити нормативи використання, у нас не буде нехватки по бюджету.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Друзі, я хочу сказати, що на теперішній час за дев'ять місяців з 423 народних депутатів скористалися цією послугою, назвемо це так, 192 народних депутата. Причому є список з 20 народних депутатів, які "намотали" більше ніж половину. Я чому запитую за економію? Скажіть мені, будь ласка, ми за дев'ять місяців, якщо кожен народний депутат використав по 25 годин, це становить 95 тисяч 175 годин, використано 7 тисяч 206 годин, що становить 7,6 відсотка від запланованих витрат, скажіть мені, будь ласка, де економія в 93 відсотки в пальному, в мастильних матеріалах, в нормо годинах, в зарплатах? Чому народні депутати, які у важкий час для країни не користуються цим, вони не економлять державний бюджет, поясніть мені, будь ласка? І саме головне,  знаючи таку ситуацію, це ж не тільки в цьому році, в тому році приблизно те саме було. Але в тому році ми вам запропонували зробити нормо годин у два рази менше, ви, знаючи, що є така економія в 93 відсотки, ви зробили все, щоб вона у вас залишилась і на цей рік. От поясніть мені, будь ласка,  чому це відбувається?

НАГОРНИЙ А.М. Слід зазначити, що із 450 народних депутатів ще закріплені за комітетами, 28 комітетів, службові автомобілі, це теж народні депутати.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я порахував тільки витрати на  народних депутатів. 423, при чому ви закладали 450. Тільки на народних депутатів - 95 тисяч 175, я не кажу ні за комітети - це інше, це додатково. Економія по народним депутатам складає 93 відсотки, уявляєте скільки це в грошах?

НАГОРНИЙ А.М. Я так понимаю, когда дают граничные обсяги, то уже учитывается, что не 430 депутатов будут заказывать машины, а как всегда у нас - не более 200-220 человек. 

ПИНЗЕНИК П.В. Добре. Давайте доведений до вас граничний обсяг і фактичне фінансування поділимо на цей, і дізнаємося скільки депутатів ви де-факто обслуговуєте по повній програмі.   
Ольго Миколаївно, 25 літрів на одного народного депутата, скільки народних депутатів, враховуючи граничні обсяги, затверджені Кабміном і є в бюджеті, можна обслуговувати за рахунок цих грошей? 

СОВЕНКО О.М. Я цифри такої не скажу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте калькулятор візьмемо, порахуємо. 

СОВЕНКО О.М. Їм ніколи не дають граничний обсяг, завжди менший наполовину, ніж потреба. 
 
КУПРІЄНКО О.В. Наполовину. А тут 93%. 

ПИНЗЕНИК П.В. Виходить на 93%, а не наполовину.  

СОВЕНКО О.М. Тому що, ви ж тільки що сказали, щодо депутатів  розрахунок був – 423. Скористалися 190. 

ПИНЗЕНИК П.В. Добре.  Віднімаємо 50 відсотків, і з поправкою... 

КУПРІЄНКО О.В. Скористалися 7% від запланованого. Питання: де гроші? Куди списуються чи куди витрачаються?

НАГОРНИЙ А.М. Якщо були б гроші, ми би фракціям дозаправляли ще 15 літрів. Тому що зараз ми обмежуємо комітети і фракції згідно розпорядження, тому що не вистачає грошей. Недофінансування.

КУПРІЄНКО О.В. Хвилиночку. Тут питання в чому? Депутат  має право 25 годин використати, так?

НАГОРНИЙ А.М. Так.

КУПРІЄНКО О.В. Має право.

НАГОРНИЙ А.М. Так.

КУПРІЄНКО О.В. Фінансування на ці 25 не йде.

НАГОРНИЙ А.М. Не йде.

КУПРІЄНКО О.В. Навіть те, що іде, вам не вистачає? 

НАГОРНИЙ А.М. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Фінансування іде на 12,5.

ПАПІЄВ М.М. Тобто це незабезпечена потреба. 

НАГОРНИЙ А.М. Если бы были деньги, то мы бы заправляли комитетские машины 25 литров, как положено по положению, а мы их заправляем 15 литров только, фракциям мы заправляли бы 30 литров, а  мы заправляем 18.

КУПРІЄНКО О.В.  Тобто є норма використання, що ми можемо брати, ніхто їх не бере, фінансування – теж немає. Тобто якщо би всі взяли, вони б не забезпечили просто фізично  виконання замовлень.

НАГОРНИЙ А.М. Так 2016 рік – то прекрасний рік, 13 мільйонів.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Валерійович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, я практично все, що хотів сказати – сказав. Я не розумію, яким чином є народні депутати, які навіть перевищили ліміт 25 годин за...

КУПРЄІНКО О.В. Немає таких.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Дозволите?
Добре. Останнє, що я хотів би сказати, в мене немає претензій до народних  депутатів, які хочуть використовувати, це їх  проблеми. У мене претензія до людей, які, ми робимо як регламентний комітет все, щоб зекономити, ви робите все, щоб витратити. Прямі рішення регламентного комітету ви не виконуєте. Коли, врешті-решт, це закінчиться? І, врешті-решт, коли хтось понесе свою відповідальність за це звільненням? 
Я чому так принципово кажу? Я вже не буду виступати, напевно, через 10 хвилин повинен іти. Але останнє, що я хотів би  сказати. Чому я принципово просив, всі люди, які  працюють в Апараті Верховної Ради, будь ласка... Да, ви дали мені штатний розпис згідно закону. Але я просив, я знаю, як виглядає штатний розпис. Я просив так: ім’я,  прізвище,  по батькові, дата народження. Було таке? Ви мені особисто обіцяли, що  на наступне засідання це буде зроблено. Я вам сказав, я на той час підтримував пропозицію Павла Васильовича при умові, що ви як керівник зміните своє ставлення до регламентного комітету.
Чому у мене такі великі претензії до Ольги Миколаївни? Коли людина працює стільки років на одній посаді, я абсолютно впевнений, на сто відсотків, можете це сприймати як мою суб’єктивну думку, неможливо нічого тут робити, перекидки, неперекидки, економія, по автобазі, по їдальні, по ще чомусь, без головного бухгалтера. Неможливо! 
Ми з вами спілкувались. Знаєте, у нас відбувається, я це неодноразово підкреслював. Ви приходите до регламентного комітету, ми вам ставимо запитання і потім ми вас не бачимо півроку, хоча ви нам даєте обіцянку прийти знову ж таки на наступне засідання з відповідями. Півроку ми вас не бачимо, ви то хворієте, то в якихось відрядженнях, то ще десь. Через півроку ви приходите, не відповідаєте, ви робите вигляд, що ви все забули чи ми робимо вигляд, що все забули і все починається знову: одні і ті ж самі претензії, перекидки, все те ж саме. 
Тому я вам влітку, коли ви приходили 5 місяців тому, я у вас запитував: коли ви виходите на пенсію? Ви мені казали, що в кінці літа. Було таке? Я вам побажав: виходьте, будь ласка, на пенсію, дайте дорогу молодим, хто не знає, як працює схема і, врешті-решт, ми зможемо навести лад в цьому Управлінні справами Апарату Верховної Ради.

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, ти знову путаєш все на кучу: кадрові питання і тому подібне. 

СОВЕНКО О.М. Я не приймаю рішень щодо перерозподілу, де купити, що купити – це не входить в мою компетенцію.  Я бухгалтер. 

ЄФРЕМОВА І.О. А підпис під документами ви ставите? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ставите ви  як головний бухгалтер. 

СОВЕНКО О.М. Я ставлю підпис під належним чином оформленими документами. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ольго Миколаївно, у мене до вас інше питання, дозволите? Якщо будемо формувати кошторис на наступний рік, у нас якась дивна ситуація з фінансуванням "Автобази" в частині мотогодин і так далі. Ситуація полягає в наступному: завищені норми витрат по забезпеченню автотранспортними послугами народних депутатів України, які хронічно недофінансовуються. Причому навіть фінансування 50-відсоткової потреби (нормативної потреби) забезпечує фантастичну економію, тому що народні депутати не користуються навіть тим обсягом. Це що означає? Що значить норматив потрібно змінювати. Або завищений норматив є ресурсом для економії, яка тратиться на інші видатки. 
Суть питання: на що потрачені зекономлені кошти в рамках "Автобази"? 
Другий момент. При формуванні проекту кошторису на наступний звітний період бюджетний давайте сформуємо його таким чином, щоб у нас не було потреби економити черговий раз на комітетах, наприклад. У нас були дійсно періоди, коли вони заправляли по 5 літрів, потім по 3 літри.

НАГОРНИЙ А.М. 2015 рік. 

ПИНЗЕНИК П.В. В 2015 році, так, була така історія. Тепер – 25. Від чого це залежить? Хто формує цю потребу? Хто формує бюджетний запит? Чому я питався у вас? 

КУПРІЄНКО О.В. Хто визначає скільки літрів бензину заправляти? 

СОВЕНКО О.М. Не бухгалтер визначає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Але бухгалтер фінансування пропонує. 

СОВЕНКО О.М.  Нам дали розрахунок, ми показали потреби у коштах в бюджетному запиті. Нам дали граничні обсяги видатків, ми довели граничні обсяги підприємствам пропорційно по кожному підприємству нашому. Пропорційно. Як використовується - це не моя компетенція. Я цього не бачу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановне керівництво "Атобази"! Ми би хотіли все-таки розуміти, ну дайте нам, будь ласка, звіт саме в такому розрізі. Якщо ми маємо економію по одній статті, як-то забезпечення автотранспортними послугами народних депутатів…

КУПРІЄНКО О.В.  Павле Васильовичу, тут треба з'ясувати: це іде окремою статтею чи вам просто все валиться і все, і ви просто відповідно статті списуєте потім бензин? 

НАГОРНИЙ А.М. Да никто не списывает его. Как бензин списывается? 

КУПРІЄНКО О.В. До бухгалтерії запитання. Вам окремо доводять фінансування, от вам сума на ГСМ на потреби народних депутатів, чи просто вам кидається ГСМ  загалом, а ви вже його використовуєте відповідно – це на депутатів пішло, це на фракції?

НАГОРНИЙ А.М. Так точно, да.    

СОВЕНКО О.М. Правильно. 

КУПРІЄНКО О.В. Тоді все зрозуміло. 

ПИНЗЕНИК П.В. Абсолютно вірно. Так тому й виникає питання. Ви ж коли формували запит з приводу  грошей, ви ж виходите з якоїсь кількості мотогодин для кожної цілі: для  депутатів, для фракцій і так далі. 

НАГОРНИЙ А.М. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. От і зробіть нам просту табличку. От ваш запит, який був, запит на депутатів: просили – стільки, одержали – стільки,  використали – стільки. На комітети: просили стільки. Чому просили стільки, да? Одержали –  стільки, використали – стільки.  І так далі. Тоді ми побачимо. "Итого" буде 100 процентів.

КУПРІЄНКО О.В. Павле Васильовичу, я  розкажу, як воно є.  Я  вже зрозумів. Виходить, із минулого року трошки добавили, кажуть: "Нате вам не 100, а 105 гривень". Ну, грубо кажучи. А  в цих 105 гривнях, у них видатки, ті ж самі статті і вони самостійно списують,  поки не закінчаться гроші. Закінчились, кажуть: "Нам не вистачає. Дайте ще". Або кажуть: "У нас економія". Але це буде видно 25 грудня. Правильно? 

НАГОРНИЙ А.М. І кожен рік в листопаді давали додатково гроші. Ми проводили тендер і закупали бензин. 

ПИНЗЕНИК П.В. Коли ви закупаєте "горючку"? Коли ці тендера відбуваються? 

НАГОРНИЙ А.М. От даний рік - 2016-й – ідеальний. Нам дали гроші.

ПИНЗЕНИК П.В.  Коли ви їх провели? 

НАГОРНИЙ А.М. Торги провели в червні.

ПИНЗЕНИК П.В. В червні? Два рази на рік проводите чи  один раз на рік? 

НАГОРНИЙ А.М. Два рази на рік.

ПИНЗЕНИК П.В. Два рази на рік проводите, зрозуміло. 
А ціна яка зараз?  

НАГОРНИЙ А.М. 95-й бензин – 20 гривен 80 копеек.

ПИНЗЕНИК П.В. Друге питання. Що ви з автопарком будете робити?

ПАПІЄВ М.М. Оновлення буде чи не буде? 

НАГОРНИЙ А.М. Автопарк на сегодняшний день в плачевном состоянии. Я имею в виду по возрасту. Вік автомобілів складає більше від 30 років до 12-14 років.
Згідно бухгалтерського обліку знос автомобіля складає 100 відсотків.  Але всі автомобілі технічно справні. То есть вся техническая готовность автобазы составляет 99%.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваше видение обновления?

НАГОРНИЙ А.М. Ступенчато проводить обновление автопарка.

ПИНЗЕНИК П.В. На що? 

НАГОРНИЙ А.М. Але є Постанова Кабмину, де для Апарату Верховної Ради тільки 250 тисяч гривень – гранична норма для закупки одного автомобіля. На "ланос" навіть ми не тягнемо.

ПИНЗЕНИК П.В. Теоретично допустити перехід на електромобілі можете чи ні? 

НАГОРНИЙ А.М. Електромобілі ми планували в 2016 році, коли були видатки по КЕКВ 3110, але ця постанова зупинила все.

СОВЕНКО О.М. Постанова давно діє.

ПАПІЄВ М.М. Ми ж приймали закон, то треба приймати рішення про те, щоб переходити на екологічно чисті. Народні депутати мають показувати приклад. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тут питання в грошах. 
Допустим, отвлечемся от постановления Кабинета Министров Украины, то есть теоретически поступенчатая замена на электромобили, ваше мнение, по поводу эксплуатации и прочего? 

НАГОРНИЙ А.М. Это очень перспективная идея и мы ее предлагали неоднократно, хотя бы закупить сначала ночные автомобили, 8-9 автомобилей, которые работают в ночном режиме по 12 часов. 

ПИНЗЕНИК П.В. Петро Олегович, Ольга Миколаївна, ваші думки з приводу можливих переговорів з Кабінетом Міністрів з приводу нормативу?

СОВЕНКО О.М. Треба внести зміни в постанову, яка обмежує вартість придбання автомобілів, меблів. Можна зробити в постанові, що для народних депутатів, вони пішли б…
 
ПИНЗЕНИК П.В. Ну не для народних депутатів, а для кого вони взагалі регулюють там, для всіх органів влади?

СОВЕНКО О.М. Так, вони всім регулюють абсолютно. 
 
ПИНЗЕНИК П.В. Що саме внормовано?

СОВЕНКО О.М. Там внормовано придбання комп'ютерів, що комп'ютер може бути до 12 тисяч гривень.

ПИНЗЕНИК П.В. Одиничного екземпляра?

СОВЕНКО О.М. Так-так, меблі, автомобільна техніка. Ну там автомобілі, коли ми дивилися вартість, то можна купити лише "Lanos".

ПАПІЄВ М.М. Президії машини де числяться?

СОВЕНКО О.М. То не наші машини. 

НАГОРНИЙ А.М.  У них свій гараж, президентский.

СОВЕНКО О.М. Ми їх орендуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. В оренді? В кого? В ДУСі чи в кого? "Мерседеси" у кого орендуємо?

НАГОРНИЙ А.М. Машина Голови Верховної Ради орендується "Автобазою" Верховної Ради в гаражі президентскому, в ДУСі за гроші.

ПИНЗЕНИК П.В. В президентському гаражі, зрозуміло.

ПАПІЄВ М.М. І Першого заступника, Заступника?

НАГОРНИЙ А.М. Ні, Першого заступника, Заступника машини автобазівські, 98-го року.

ПИНЗЕНИК П.В. Я до чого вам все це кажу? Колеги, для того, щоб виступати з пропозицією до Кабінету Міністрів України щодо введення, наприклад, там винятку з цієї постанови, навіть не винятку, а змін в цю постанову для закупки тієї ж самої техніки для "Автобази", треба уже мати якийсь проект, тобто ми повинні йти вже з якоюсь пропозицією. Наприклад, ми готові в такому-то році поетапно, по третині чи по четвертині поміняти таку-то частину автопарку, для цього нам потрібно стільки-то грошей, для цього нам потрібно внести зміни до постанови Кабінету Міністрів України. Окупність така-то.

ПАПІЄВ М.М. Для економії коштів бюджету, витрат на пальне. 

ПИНЗЕНИК П.В. Абсолютно. Строк окупності всього цього щастя така-то, враховуючи вартість паливно-мастильних матеріалів на такий-то період. 
З цією бумажкою вже я готовий з вами йти в Кабмін.

КУПРІЄНКО О.В. Це техніко-економічне обґрунтування.

ПИНЗЕНИК П.В. Не питання, підемо. 
Так. Зробіть техніко-економічне обґрунтування  всього цього проекту.
Так, Петро Олегович?

БОДНАР П.О. Павле Васильовичу, як тільки я почну вивчати це питання, "Автобаза" звернеться зі скаргою, що я їх звільняти хочу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це теж робочий процес, все можливо.

БОДНАР П.О. Це жарт. Але воно так само вийшло з "Їдальнею". 

ПИНЗЕНИК П.В.  "Автобаза" вам сама каже, що хотіла би перейти на електротранспорт. Але треба мислити продуманими, економічно прорахованими проектами і технічно прорахованими проектами. Тому зробіть це у вигляді проекту, а не у вигляді ідеї. Тому що ідея і у мене є в голові, що з неї?

КУПРІЄНКО О.В. І напишіть, що на виконання рішення регламентного комітету, тоді з вас знімається відповідальність, що ви не хотіли, а вас заставили.

ПИНЗЕНИК П.В. І ще прохання: в наступному бюджетному періоді не грайтеся з перекидками оцієї "горючки" в такому великому обсязі.  Комітети і фракції повинні бути забезпечені транспортними послугами, крапка – економити на них не можна, це перше.
Друге, повинні бути в належному технічному стані всі автомобілі. Тому що ми явно бачимо, що де ресурс економії? Ресурс економії на народних депутатах. Та вони і самі по факту економлять, тому що вони не використовують ту кількість. 

ПАПІЄВ М.М. Поки що.

ПИНЗЕНИК П.В.  Поки що. От ми вже знаємо про таку можливість, зараз почнуть дзвонити – замовляти автотранспортні.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Саме головне, виконайте рішення регламентного комітету і своїм розпорядженням змініть,  зменшіть в два рази мотогодини на кожного народного депутата – ось де економія.

КУПРІЄНКО О.В. Це не економія.  

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ні. Це економія.

КУПРІЄНКО О.В. Це зменшується право депутата використовувати. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ні. Це ми зменшимо витрати на пальне. 

КУПРІЄНКО О.В. Ні, не зменшимо, не пов'язано воно.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Пов'язано. 

КУПРІЄНКО О.В. Вони беруть попередній рік фінансування. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Послухайте, якщо зменшити в два рази на народних депутатів, ви ж сказали на 50%...

КУПРІЄНКО О.В. Не по нормі розраховується кошторис, а по минулому періоду, по факту використання. Трошки добавили – і нате вам. А це право народного депутата – їздити. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я все це розумію. Я не розумію одного: коли ми хочемо щось зменшити, чому нам це не дають зробити? 

ПИНЗЕНИК П.В. Питання до "Автобази" є ще? 

КУПРЄІНКО О.В. Немає.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо немає, поїхали далі.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, але дивіться. Ми все ж таки фіксуємо питання. Нам треба сьогодні зменшити викиди…

КУПРІЄНКО О.В. Ми дали доручення, вони розроблять техніко-економічне обґрунтування. 

ПАПІЄВ М.М. Давайте відобразимо це, щоб продумали, як економію коштів, яка у нас створилася, щоб ми спрямували туди. 

КУПРІЄНКО П.В. Доручити, або рекомендувати Апарату разом з "Автобазою" розробити техніко-економічне обґрунтування плану заміни автомобілів з бензиновими двигунами на електромобілі з метою економії бюджетних коштів. Крапка. 
І тоді вони скажуть, це не ми, це Регламент нам сказав, то ми робимо. Нікого ніхто звільняти не буде.

ПИНЗЕНИК П.В. Це просто геніально. 
А тепер я повертаюся до питання, чому я говорив, що ми ще завтра зберемося. Тому що зараз ми відпустимо Дмитра Валерійовича, в нього запланована зустріч, і закінчиться кворум. 

ПАПІЄВ М.М. Давайте приймати рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, у мене є пропозиція: рішення приймати завтра з 14-ої до 16-ої на засіданні комітету. А пропозиція ця поступила "накануне" втрати кворума, що може ось-ось відбутися.
По першому обговорюваному питанню нічого не відбулося. Я про інше кажу, зараз у нас кворум пропаде.  

ПАПІЄВ М.М. Якщо ми відійдемо від першого питання, нас просто перестануть поважати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми його проголосуємо, просто завтра. Чи зараз? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Дивіться, ми за перше питання проголосували, за друге питання проголосували. 

ПИНЗЕНИК П.В. Яке перше питання, про що ви говорите? 
Я говорю про те, що ми ці рішення, які ми зараз не прийняли…

КУПРІЄНКО О.В. Павле Васильовичу, давайте швидко обговоримо і відпустимо людей. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ми не можемо відпустити людей по одній простій причині – що ми зараз не зможемо прийняти жодного рішення, якщо ви збиралися сьогодні приймати рішення. (Шум у залі)
Ви можете вислухати мене, колеги? Я розумію, що ми вже довго спілкуємося. Зараз, через пару хвилин Дмитро Валерійович нас покине, я бачу це по його очах. Після цього у нас не буде кворуму. Це означає, що рішення з питань порядку денного, позначених номерами 4, 5, 6, 7, 8 і 9 сьогодні прийняті не можуть бути.

КУПРІЄНКО О.В. Можуть. Давайте ми людей відпустимо і все тоді приймемо.

ПИНЗЕНИК П.В. Ви нас не чуєте. Дмитро Валерійович уже біжить.

(Загальна дискусія). 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, залишайтеся, ще 10 хвилин.
З "Автобазою" закінчили. 
Тепер питання наступне. Рішення може полягати в тому, щоб рекомендувати забезпечити повне виконання нормативів витрат, їх об'єктивний розрахунок. І друге питання, розробити проект окремий поступової заміни автопарку для економії коштів, розробити пропозиції і клопотати перед Кабінетом Міністрів щодо зміни нормативу після розробки цих пропозицій. Спочатку це. До речі, клопотати перед Кабінетом Міністрів - це зайве, це потім, але розробити проект потрібно. Беретеся, Петре Олеговичу, разом з "Автобазою"?

БОДНАР П.О. Ватульов перебив, я не чув, що ви говорите.

ПИНЗЕНИК П.В. Петре Олеговичу, беретеся розробити разом з "Автобазою" проект поступового оновлення автопарку? 

БОДНАР П.О. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми вам тоді допоможемо пробити норматив на фінансування, але при умові, що ви покажете проект.

БОДНАР П.О. Розрахунок.

ПИНЗЕНИК П.В. Не просто розрахунок, а що, скільки коштує, коли окупається, скільки буде економія на бензині. Прорахуйте амортизацію. Прорахуйте наскільки  зменшуються витрати на обслуговування.
Добре. Дякую. 
І щоб завершити з Управлінням справами, які у нас ще були питання? По гуртожиткам я запитувався. 

КУПРІЄНКО О.В. Гуртожитки і будинки. 

ПИНЗЕНИК П.В. По гуртожиткам, коротко. Нам дали інформацію про те, хто живе в гуртожитку. Куча народу живе без ордерів, за направленнями. Трудові відносини з Верховною Радою відсутні напроч. Що робити? 

КУПРІЄНКО О.В. По закону, треба їх виселяти. 

ПИНЗЕНИК П.В.  О’кей. Далі. Що робимо, Петре Олеговичу?

БОДНАР П.О. Поки що немає методики дієвої. Там малі діти, там працівники, які пропрацювали 30 років. Це дуже болюче питання. Поступово ті, кого переселяють або вселяють, вже підписуються контракти, вже оформлюється належним чином. 

КУПРІЄНКО О.В. Там тільки одна людина заселилася 2014 року, всі інші там з 89-го і так далі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Інакше. Давайте тоді більш детальний аналіз з приводу тих людей, які заселені без ордерів, на підставі направлень, які втратили трудові відносини з Верховною Радою України. Це раз. Який по ним план дій, по кожному. Ну, наприклад, який план дій по сім'ї знаменитого Жені Костенко? Умовно кажучи. Він буде у нас там вічно жити чи що? В мене конкретне питання. Я знаю прекрасно цю ситуацію вже дуже довго. Давайте всі разом його годувати все життя, може, плюс до всього. 

КУПРЄІНКО О.В. А помічники, які не кияни, живуть на зйомних квартирах за свої гроші. 

ПИНЗЕНИК П.В. Помічники там і не мають право на проживання. 
Петро Олегович, по всім, хто живе на підставі направлень, не на підставі ордерів, і хто не має трудових відносин з підрозділами Верховної Ради України, окрема інформація по плану дій, по кожному: чому його не можна висилити чи можна висилити, якщо можна, то як. 
Питання номер два. Колеги, якщо ви погодитеся зі мною. По якому принципу будуть заповнюватися вакантні площі на  майбутнє? Чи є якісь пріоритети в Управління  справами,  кого  воно збирається  туди селити?

КУПРІЄНКО О.В. Це регламентний комітет має вирішувати.  

ПИНЗЕНИК П.В. Добре, вирішимо, коли нам щось запропонують. Але ж ми повинні бачити якийсь принцип заселення.  
Наприклад, ми звернулися до суду, звільнили площу, на якій живе знаменитий, наприклад, Женя Костенко, так, дай Бог йому здоров'я, разом зі своєю  мамою. І от вони разом зі своєю мамою кудись ідуть, не знаю куди, не в курсі, жити. І звільнилася ця площа, ким ви її заселите? Петро Олегович, має ж бути якийсь підхід, правильно? (Шум у залі)
Петро Олегович, є у нас розуміння, що  тут потрібно вже якусь методику затверджувати, так?

БОДНАР П.О. Мова йде про гуртожитки?

ПИНЗЕНИК П.В. Так, про гуртожитки.

БОДНАР П.О. Немає проблеми з підходом, тому що там практично кілька койко-місць вільних є, які  тримаються як резервні.  

ПИНЗЕНИК П.В. Я не про вільні, я про загальні принципи підходу, кого ми  виселяємо, ті, хто не має правових підстав для  проживання в гуртожитках, а таких людей є, ми ж бачимо. 

БОДНАР П.О. Є положення у нас. 

ЄФРЕМОВА І.О. Павел Васильевич, нам все равно придется еще раз встречаться, у нас еще куча вопросов. 
Мы разрешили перекинуть со статьи на статью. Мы это проголосовали. Все остальное будет дальше. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги,  збираємося ми завтра з 14-ої до  16-ої?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Так. 

ЄФРЕМОВА І.О. І я прошу ще телеканал "Рада" запросити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що ми ще не закінчили по  Управлінню справами, щоб ми розуміли, чи завтра нам когось  запрошувати ще на комітет?

КУПРІЄНКО О.В. По будинках, ще раз кажу, щоб всі чули. Там же є будинки в управлінні: 99 приватизованих, одна не приватизована. Нехай створять ОСББ і не треба нам…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. 75 приватизованих, одна не приватизована.

ПИНЗЕНИК П.В. Далі. Надання службового житла. Є, наприклад, вільна квартира, якщо  звільняється, кому ви  будете надавати це  службове житло, які критерії? (Шум у залі)
Далі. Ми говорили про провулок Виноградний. Там, виявляється, хтось живе на умовах оренди? 

БОДНАР П.О. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Чого? 

БОДНАР П.О. Не на умовах оренди.

ПИНЗЕНИК П.В. А на яких умовах? 

КУПРІЄНКО О.В. Хто живе? 

КРАСІЄНКО В.В. Особисто я, як керівник державного підприємства «Управління житловими будинками».
 (Шум у залі) 

ПИНЗЕНИК П.В. На умовах оренди. Бачите, я краще знаю, Петро Олегович. На умовах оренди. 
А тепер до вас питання: чого? 

БОДНАР П.О. Тимчасово, до з'ясування я дозволив. Бо з малими дітьми в маленькій кімнаті в гуртожитку жили. Але це в будь-який момент може бути вирішено.  

КРАСІЄНКО В.В. Ця квартира ніяким чином не відчужувалася від підприємства, ордер не виписувався. 

БОДНАР П.О. Я розумію, що це не правильно. 

ПИНЗЕНИК П.О. Петро Олегович, розумієте, загальна тенденція така, що у нас, скажімо так, вирішуються питання щодо житлового забезпечення чи побутового забезпечення в основному для працівників Управління справами. Отака тенденція триває роками. Економія відбувається завдяки народним депутатам. Це також роками. А ті, хто недоодержує просто, на них не економиться, але вони і не одержують, - це Апарат Верховної Ради, секретаріати комітетів, секретаріати фракцій, і організаційне управління, юридичне управління, науково-експертне управління. Це ви працюйте за зарплату, бо це є ваша доля. Ваша доля, народних депутатів, бути злодіями, які крадуть народні гроші, на вас треба економити. А доля Управління справами – одержувати ордери, квартири, службові, орендовані, зекономлені і так далі, і тому подібне. От ми би хотіли, от якщо загалом, от в цьому розібратися. Якщо вже несправедливість по відношенню до народних депутатів, то хоча би щодо Апарату. Тому що мені чомусь здається, що люди, які працюють мізками, а менше працюють руками, – підмітають вулиці, - вони все-таки більше мають вплив на роботу Верховної Ради як вищого законодавчого органу, і саме для цього Верховна Рада існує. А менше для двірників, водіїв і так далі, і тому подібне. Може, я помиляюся. Тому, будь ласка, давайте так. Кого нам потрібно запросити на завтра на засідання комітету в перерві?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Штатний розпис з ім'ям та датами народження.

БОДНАР П.О. Постараюся на завтра зробити. 

КУПРІЄНКО О.В. Підготуйте пропозиції, як зробити так, щоб у пленарні дні заїжджали на стоянки Верховної Ради тільки народні депутати. 

БОДНАР П.О. Є принципи, за якими здійснюються ці допуски. 

КУПРІЄНКО О.В. То я вам кажу, на пленарні дні зробіть так, щоб тільки народні депутати заїжджали. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще хто нам потрібен? Ірина Олексіївна попросила прийти керівника парламентського телеканалу "Рада". 

ЄФРЕМОВА І.О. І ще, будь ласка, керівник Управління адмінбудинками.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми тоді будемо вважати, що з тими, з ким ми сьогодні проговорили, краще, гірше, ми проговорили. Завтра Ірина Олексіївна просила, щоб підійшов керівник парламентську каналу "Рада" і Управління адміністративними будинками. Решту, я вважаю, що було би недоцільно завтра знову з собою тягнути.
З приводу протокольних рішень. Ми їх сформулюємо до завтра і затвердимо на засіданні комітету. Всім дякую. Вибачайте, що довго, не з нашої вини. 

НЕХОЦА М.В. Ще є термінові питання. 

ПИНЗЕНИК П.В. У нас скасування. Колеги, скасування. 
Управлінню справами дякуємо. 
Скасування рішень. У нас 2 питання, які можуть виноситися на завтра, по скасуванню рішення Верховної Ради України. 
Михайло Миколайович - автор одного із законопроектів. Інший законопроект - автор Левченко. 

ПАПІЄВ М.М. Там принцип дуже простий: коли Голова ставить за основу і в цілому законопроект, він не має права цього робити. Бо Регламент чітко врегульовує: спочатку за основу, потім, якщо немає заперечень у народних депутатів України, тільки після цього…

ПИНЗЕНИК П.В. Михайле Миколайовичу, відобразили вашу позицію у висновку? 

ПАПІЄВ М.М. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дали можливість вам виступити завтра? 

ПАПІЄВ М.М. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Затверджуємо висновок? 

КУПРІЄНКО О.В. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Дякую. 
Те ж саме Левченко. 

КУПРІЄНКО О.В. Те ж саме – "за".

ПИНЗЕНИК П.В. За висновок комітету? Дякую. 

НЕХОЦА М.В. Правосуддя.

ПИНЗЕНИК П.В. А що правосуддя? 

НЕХОЦА М.В. А це просто-напросто висновок щодо правосуддя. 

ПИНЗЕНИК П.В. А! Це ж, де ми не головні. 

НЕХОЦА М.В. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. 5180. Хто за? 
І 81 зі значком 1 - також "за". Там ми не головні. 

НЕХОЦА М.В. І про заяву Жолобецького. Ну, як хочете.

ПИНЗЕНИК П.В. Про обрання? 
Хоча, да, Жолобецький, да, він новий. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. І Савченко, губернатор. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитре Валерійовичу, ти бачив його заяву? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ні. Його обрали губернатором. 

НЕХОЦА М.В. Просили зняти з розгляду. 

(Шум у залі)

ПИНЗЕНИК П.В. До побачення всім.