СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України

4 листопада 2015 рік

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, присутні 7 членів комітету, кворум є. Ми можемо починати засідання. Проектом порядку денного Комітету, який був надісланий народним депутатам заздалегідь, передбачено розгляд  п’яти питань в основній частині проекту порядку денногого плюс різне і одного питання в додатковій. Немає застережень щодо порядку денного? Немає. Можемо затвердити його? Можемо. Прошу голосувати. Дякую, одноголосно. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань порядку денного. 
Перше питання – про проект закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України (щодо оптимізації законодавчого процесу)", внесений народними депутатами України Гройсманом В.Б., Луценком Ю.В., Бурбаком М.Ю., Кожем’якіним А.А. (реєстр.№ 3207). Колеги, є потреба в якійсь більш детальній доповіді? Ми обговорювали це питання вже попередньо і сьогодні обговорювали в залі при розгляді питання про включення законопроекту до порядку денного сесії. 
Проект рішення, який вам наданий, передбачає підтримку законопроекту при розгляді в першому читанні за основу. Хто бажає висловитись щодо проекту рішення? Прошу, Олег Васильович.

КУПРІЄНКО О.В. Ми обговорювали минулого разу цей законопроект. І я знову звертаю увагу на те, що от таким порядком, який ми записуємо в законі, ми будемо знову мати, що не пізніше 18 години дня, що передує пленарному, тобто на завтрашній день, на четвер, ми сьогодні отримаємо в 6 годин порядок денний. Законопроектів десь з півсотні. 
Давайте відповімо на таке запитання: чи здатна нормальна людина ці законопроекти до завтрашнього початку пленарного засідання просто переглянути? Я вже не кажу, що вивчити, почитати і свідомо голосувати. У нас в діючому Регламенті чітко прописано, що таке порядок денний, що таке розклад засідань і там все прописано. На сьогодні це кожного дня порушується. Кожного дня ми маємо на наступний день порядок денний ввечері або і вночі. Приходимо в сесійну залу і починаємо голосувати, не знаючи за що. Як вчора голосували за ті ж профілакторії, хтось розповідав, що то санаторні путівки, а насправді там виділялись кошти отим медичним так званим установам, які при  вищих навчальних закладах перебувають на посадах медичних працівників, отримують зарплату, нормально живуть і нічого не роблять. 
Тому я категорично проти того, щоб вносити зміни щодо розміщення порядку денного на сайті Верховної Ради. Багато народних депутатів розповідають, що помічники сидять до ранку, вичитують, потім дають інформацію. Так не повинно бути. То були активні військові дії, говорили, що в Україні війна і треба все робити швидко, але треба ж колись зупинитись і почати працювати фахово, а не в пожежному порядку. 
Щодо електронних баз, то я підтримую всі ці ініціативи, і цю всю макулатуру, яку нам вчора роздали, то хтось її читав? Ні, сьогодні всі в ящики кинули. Воно допомогло в роботі, воно розглядалось сьогодні чи вчора? Ні. Я повністю погоджуюсь з електронною формою. 
Але згадайте, ми подібний вже законопроект розглядали, схвалили і сказали, що до прийняття за основу.  Тоді виникає питання, якщо ми той законопроект розглянули, погодили і сказали, що він гарний, то де він? Зараз фактично те ж саме тут повторюється. Ну якщо це для політичного піару, щоб Гройсман сказав, що який я красивий Голова Верховної Ради, я удосконалив всю роботу. Та до нього  зробили інші наші колеги, так давайте запускати ці два законопроекти і розглядати, який з них правильний. А не так, що той ми розглянули, кинули під лавку, а тепер цей виходить і все. По-перше, це образа тих народних депутатів, який той законопроект напрацьовували. 
Тому пропозиція така. Я не проти прийняття його за основу, але з застереженнями щодо цих, відразу кажу, і записати  в протокол, що я проти того, щоб ставити 18 годин, щоб вносити зміни, які дозволяють керівництву Верховної Ради порядок денний давати народним депутатам навіть не за день, тут сказано, що за день. День – це 24 години, то давайте запишемо, що за 24 години до початку, тоді будемо знати, що до 10 години ранку в понеділок ми маємо порядок денний на вівторок і можемо попрацювати над законопроектами.  Ось така моя позиція. 

ПИНЗЕНИК П.В. В мене така маленька ремарка. Олег Васильович, там якраз ішлось про те, що ніхто не скасовує норму про формування порядку денного на базі розкладу засідання, про перенесення законопроектів, не розглянутих в попередній день, на наступний, тобто передбачалось, що мало бути покращення, розумієте. Я в цілому поділяю вашу стурбованість щодо того, що порядки денні до цього часу формуються не надто прогнозовано і формуються в останній момент.
Щодо змісту рішення, яке пропонується по підтримку  за основу, то в кого ще є застереження чи зауваження? Те про що ви говорили, воно буде внесено до протоколу засідання комітету.     

КУПРІЄНКО О.В. Дайте тоді мені доповісти в сесійній залі і я скажу те, що вам сказав без політики та піару.

ПИНЗЕНИК П.В. Ще які будуть пропозиції? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. У нас було зауваження минулого разу, коли ми голосували. По-перше, про заслуховування авторів цього законопроекту, то так до нас ніхто і не прийшов на комітет.
По-друге, не заперечуючи все те, що тут записано, є один момент, що якщо ми вводимо електронний документообіг, то у нас робочі місця не обладанані ні Інтернетом, ні WI-FI. От постійно глючить. Тому наскільки оперативно ми зможемо обладнати? Потрібно вирішувати і ці організаційні моменти, як це буде відбуватись і скільки на це піде грошей. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми послухаємо Володимира Євсевійовича по другому питанню і дізнаємось, скільки на це піде грошей  і коли ми їх одержимо. 

ПАПІЄВ М.М. З приводу цього закону в мене є два зауваження.  Перше зауваження – є робоче місце народного депутата України, в тому числі не тільки в комітеті, а і в залі Верховної ради України. Коли я сьогодні почув про економію – 2 мільйони гривень, то нехай мені порахують. По-перше, мені мають організувати моє робоче місце, щоб я міг в електронному вигляді оперативно знайомитись з цим законом. І це не моя функція шукати там десь по Інтернету і так далі. Це вимога до робочого місця. І де буде економія, то я можу порахувати будь-кому, що тут економії ніякої не було.    
Друге питання. Вчора я читаю в засобах масової інформації, що Генеральна прокуратура України порушла кримінальну справу стосовно, скажемо так м’яко, фальшування закону під час його виходу з Верховної Ради України, тобто що проголосовано було по антикорупційних справах. У народних депутатів на руках була одна версія цього закону, а коли вже цей закон вийшов з підписом, то там вже абсолютно інший текст і вони писали, що хочуть допитати чотирьох народних депутатів України і всі чотири з коаліції. 
Мене цікавить от в цьому варіанті, що буде предметом доказу? Так у тебе є віддрукований у Верховній Раді України письмовий документ на друге читання і ти собі чітко та ясно можеш піти в суд потім і сказати, що цю поправку проголосували, брати стенограму і щось доказувати. Якщо б Віктор Федорович знав, що так можна приймати закони, то у нас були б закони класні. 
Тому, шановні колеги, в мене є достатньо великі сумніви з приводу економії та з приводу цієї речі. 

КУПРІЄНКО О.В. Дозвольте? 

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

КУПРІЄНКО О.В. Я з вами погоджуюсь щодо доказової бази, але жоден документ, який надають в такому роздрукованому вигляді, він не є доказом по справі. На ньому немає ні підпису, ні печатки, нічого. Те, що нам роздають у паперовому вигляді, це просто паперовий вигляд якогось тексту, коли можна при бажанні на комп’ютері надрукувати все що хочеш. Тому не зовсім коректне посилання на те, що це може служити доказовою базою. 
По-друге, те, що нам роздають в паперовому вигляді, коли ми приходимо в зал, це не ті законопроекти, які розглядаються на поточному дні. Це те, що вийшло з друку, як кажуть, понадруковували  і нате вам. От давайте візьмемо вчорашню папку паперів і там того, що було в порядку денному на вчора і на сьогодні практично не було. Воно буде розглядатись колись. Ніхто не буде його зберігати, а викинуть в урну, в п’ятницю все  так і робиться. 
Тому тут щодо економії, то я не згоден, економія буде. Економія буде суттєва, тому що люди вже сміються, бо бачать як папери пачками видають і потім кидаються в урну. Тому щодо електронного обігу, я вважаю це правильним.
Щодо обладнання робочого місця. Тут трошки як фахівець в цій галузі, то для того, щоб поставити USB-порти і зробити провідний Інтернет на робоче місце депутатів, тут багато грошей не треба. 450 робочих місць обладнати провідним Інтернетом, тоді приходиш з планшетом і все. І цей самий порт може слугувати і як джерело живлення для підзарядки  тих же самих телефонів, і як резетка для провідного Інтернету. Це технічно не складно. Я переконаний, що навіть за наявності тих мереж, які там вже закладені, це можна просто зробити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович, перед тим, як ми продовжимо обговорення, ви про еталонні тексти відповідних актів, стаття 7? Ви про статтю 7 в новій редакції - забезпечення діяльності Верховної Ради? 

КУПРІЄНКО О.В. Це, вибачте,  повна дурня, тому що електронні версії на сайтах Верховної Ради це взагалі ніякі не офіційні документи, це не є доказовою базою, бо там що завгодно можна написати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тут ідеться не про сайт, а тут іде мова про електронну еталонну базу.

КУПРІЄНКО О.В. Що таке електронна етелонна база ніхто не пояснить Це сервер, де стоїть працівник, скажемо так, комп’ютерного кабінету і заганяє  тексти. Він як загнав, так і вижене. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ви не про те. Це до питання про кримінальну відповідальність, до питання, яке Михайло Миколайович підняв. 

КУПРІЄНКО О.В. Так не доведеш, що поміняли. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Дмитро Валерійович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Коллеги, прежде всего каждый из нас скажет, что законопроект направлен на работу Верховной Рады по-новому и против этого никто из нас не выскажется. У нас идут новые технологии, мы должны менять работу Верховной Рады, мы должны менять отношения каждого депутата. Этот законопроект отвечает этим тенденциям. 
Что касается замечаний по поводу того, что прежде чем переходить к этому закону, надо для каждого народного депутата сделать условия работы. В законе четко сказано: написал заявление и тебе по-старому, как выдавали в бумажном виде, так и выдают. Вот лично я сам себе купил планшет, купил усилитель и пользуюсь этой электронной базой. Будет возможность у Верховной Рады выделить деньги на это, то мы установим для каждого народного депутата новое рабочее место. 
А кому удобно по старинке, тот будет получать в бумажном виде. А кто готов работать по-новому и экономить, пусть эта экономия будет небольшая, но на самом деле это экономия. Печатать не надо, утилизировать не надо. Я хочу отметить, что у нас не просто бумажки, а у нас законопроекты, которые мы не на макулатуру сдаем, поэтому экономия здесь будет не такая маленькая. 
Поэтому я считаю, что решение комитета нужно поддержать. В любом случае надо когда-то делать первый шаг, пусть нелегкий, но надо менять работу Верховной Рады. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Ірина Олексіївна, а потім Володимир Юрійович.

ЄФРЕМОВА І.О. Я хочу підтримати колег по першому питанню і підтримати в тому плані, що не за день, а за 24 години. Ніч і день – це різні поняття. Тому давайте 24 години і це в наших з вами інтересах. 
Що стосується другого питання – це організація робочого місця народного депутата, то я вам розповім як це зробили в міській раді міста Харкова. Вони вже давно відійшли від паперового варіанта, купили всім депутатам по планшету, завели туди одну єдину програму – законотворення і вони всі по цій програмі працюють. 
От по віку я повинна казати, що мені зручніше було б працювати з паперами, але я не "чайник", бо з планшетом працювати зручніше. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Володимир Юрійович.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я хочу підтримати колег, є багато питань, але треба приймати, треба рухатись вперед. Сьогодні новий керуючий Апаратом Верховної Ради, нові керівники, ті, хто може і повинен дуже серйозно думати над тим як покращувати умови для роботи всіх: і Апарату, і депутатського корпусу. Нехай вносять нам чіткі конкретні пропозиції, тому що все детально нам продумати і прописати  це надзвичайно важко.
В цілому ідея правильна стосовно 24 годин. Я теж не був би проти, але єдине як бути тоді з Погоджувальною радою, яка, як правило, відбувається в понеділок. От вона затягується, а там таки узгоджуюються питання, які мають виноситись першочергово, то як з цим бути.   

КУПРІЄНКО О.В. От на завтра в когось є порядок денний, якщо Погоджувальна рада була в понеділок?

АРЕШОНКОВ В.Ю. Давайте так, на тиждень у нас є. 
Я взагалі пропоную підтримати рішення комітету. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Давайте підтримаємо рішення комітету, а до другого читання внести наші правки.

КУПРІЄНКО О.В. Але тільки в першому читанні. І при доповіді наголосити, на яких питаннях. Комітет сказав, що от 24 години. 

ПИНЗЕНИК П.В. Проект рішення якраз і передбачає пропозицію Верховній Раді  підтримати за результатами першого читання за основу. Ми можемо закінчувати обговорення і переходити до прийняття рішення? Так. 

ЄФРЕМОВА І.О. За основу і з зауваженнями комітету.

ПИНЗЕНИК П.В. А з якими зауваженнями комітету? Зауваження комітету треба або формулювати тоді до першого читання, або тоді вносити в порядку другого читання. Давайте тоді в другому читанні вносити формулювання. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Мені дивно, чому такі питання не проходять членами регламентного комітету. Ми вже просимось до Голови цілий рік і ніяк не допросимось. Вони самі пишуть без нас. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Є одна ремарка. Я думаю, що всі мене підтримають, я хотів би, щоб ви, Павло Васильович, зазначили, що ми дуже рідко робимо винятки, коли розглядаємо законопроекти без авторів. В даний момент ми робимо виняток. але якщо все ж таки буде  можливість зустрітись з Головою Верховної Ради і коли іде мова про зміни до Регламенту, щоб були залучені представники регламентного комітету. 

ПИНЗЕНИК П.В. Приймається. Ще які будуть пропозиції? Немає.
Колеги, тоді ставлю на голосування запропонований проект рішення щодо підтримки законопроекту за основу за наслідками розгляду в першому читанні. Хто за? -6.  Хто проти? Хто утримався? -1. Рішення прийнято. 
Щоб не  повертатись потім  до цієї теми, поки ми перейдемо до другого питання, коротка інформація щодо зустрічі з Головою Верховної Ради України. Ні, не щодо дати, щодо часу (Сміх у залі).  Я можу констатувати, якби це коректніше сформулювати, час від часу з боку служби Голови Верховної Ради виникає періодичний інтерес до нашого листа і з боку самого Голови Верховної Ради про нього згадують і навіть в черговий раз мене питають про що ми збираємось поговорити. Це вже було розказано усно, письмово, з підписом і без. Наразі дата, час, місце такої зустрічі не погоджено. 
Колеги, пропоную переходити до другого питання порядку денного. 

КУПРІЄНКО О.В. Поки ми не перейшли до другого питання, дозвольте маленьку ремарку. Тут вносили один такий робочий законопроект, неполітичний, і в нас є така практика у Верховній Раді, що подають текст на заміну, поки він ще не розглянутий. Так от внесли там деякі правочки, Оксана Продан звернулась, там по акцизам, по штрафам, і там було всього два слова поміняти. Апарат сказав, що ми працюємо виключно в межах Регламенту, це є порушення Регламенту і не прийняли. Питань немає. 
Цей законопроект не підписаний. Перший підпис – стоїть закарлючка, немає прізвища народного депутата. 

ПИНЗЕНИК П.В. Який?

КУПРІЄНКО О.В. Який ми тільки що проголосували. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ким не підписаний?

ПАПІЄВ М.М. А давайте шляхом виключення. Кожем’якін є.

КУПРІЄНКО О.В. Кожем’якін є, Луценко є, Бурбак є, а перша закарлючка я не знаю чия. А ми проголосували, неналежно оформили законопроект. Взагалі Апарат Верховної Ради не мав права його приймати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це не підпис Голови?
КУПРІЄНКО О.В. Я не знаю. Це називається в законодавстві особистий підпис. А повний підпис – посада, закарлючка, прізвище та ініціали. Так от цей законопроект неналежним чином оформлений, при цьому я так здогадуюсь ким. Що робити? Регламентний комітет проголосував за неналежно оформлений законопроект. 

ПИНЗЕНИК П.В. Сектор реєстрації робить і гірші речі. Ми дійдемо до цього, коли будемо розглядати додаткове питання порядку денного. 
А зараз я пропоную перейти все-таки до другого питання порядку денного – про пропозиції Апарату Верховної Ради України щодо проекту кошторису Верховної Ради України на 2016 рік. 
Колеги, нам було надано проект кошторису Управлінням справами Верховної Ради України. Сьогодні на нашому засіданні присутні: Кістіон Володимир Євсевійович – перший заступник Керівника Апарату Верховної Ради України, керуючий справами; Совенко Ольга Миколаївна – заступник керуючого справами – завідувач відділу бухгалтерського обліку, фінансів та планування; Горобець Руслан Степанович – перший заступник керівника Управління комп’ютеризованих систем; Дубровська Людмила Петрівна – в.о. директора ДП "Їдальня" Управління справами Апарату Верховної Ради України; Нагорний Андрій Михайлович – директор автобази.
Порядок денний, який ми затвердили, передбачає певний порядок доповіді: мою, яку я вже закінчив, Володимира Юрійовича, Ірини Олексіївни, а потім Володимира Євсевійовича. Є така пропозиція, якщо ви погодитесь з нею, я би пропонував наступний розгляд питання, оскільки цей проект запропонований Управлінням справами, то запропонувати Володимиру Євсевійовичу  зробити стислу презентацію того, що нам подано, вислухати її. Після цього вже відкрити обговорення і запропонувати виступ Володимиру Юрійовичу, Ірині Олексіївні та Дмитру Валерійовичу, які щільно займались питаннями кошторису. Потім вже відкрити обговорення і перейти до прийняття рішення. Немає застережень щодо такого розгляду питання? Немає. Якщо немає, то будемо приймати зміни про порядок розгляду чи в робочому порядку? Якщо в робочому порядку, то я вас прошу, Володимир Евсевійович, доповісти  в межах 5 хвилин. 

КІСТІОН В.Є. Шановний Павло Васильович, шановні народні депутати, перш за все дозвольте презентувати і ознайомити вас з проектом кошторису Верховної Ради на 2016 рік. Проект кошторису сформований при граничних показниках, які доведені проектом Закону про державний бюджет. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тим, котрий відкликаний?

КІСТІОН В.Є. Другого в нас немає. 

КУПРІЄНКО О.В. А його тут бачили?

КІСТІОН В.Є. Він заходив, він відкликаний.

ПИНЗЕНИК П.В. Ви мали можливість його побачити.

КУПРІЄНКО О.В. Мої помічники добу стояли, щоб взяти копію і сказали, що ніхто нічого не приносив. Записали, що принесли і відкликали. 

КІСТІОН В.Є. Я хочу налаштувати вас на конструктив і хочу пройтись по пропозиціям. В проекті закону про бюджет на 2016 рік передбачено фінансування по трьом програмам. Перша програма – це програма 0111010 в рамках граничних показників у відповідності до проекту Закону про державний бюджет передбачено 323,4 мільйона гривень. Друга програма – це обслуговування та організаційне забезпечення діяльності Верховної Ради. В граничних показниках ця сума складає 343,6 мільйонів. І третя програма – це 0111090 програма "Висвітлення  діяльності Верховної Ради України" – 27,9 мільйонів. 
Отже, в граничних показниках видатків на 2016 рік сума складає 694,8 мільйонів гривень, в тому числі за рахунок загального фонду – 686,3 мільйонів гривень, за рахунок спеціального фонду – 8,5 мільйона. 
Якщо більш детально розкрити програми, по яким планується фінансування Верховної Ради на 2016 рік, то програма 0111010, там передбачено 323,4 мільйонів гривень. Вони складаються з оплати праці, нарахування на заробітну плату – 189,4 мільйона гривень, товари і послуги – 31 мільйон, поточні трансфери – 6,4, соціальне забезпечення – 96,3 та інші поточні видатки, капітальні видатки – 0. 
По програмі 0111020, тобто обслуговування та організаційне забезпечення Верховної Ради. Як я вже говорив, 343,1 мільйонів складається з оплати праці і нарахування на заробітну плату – 293,2.

КУПРІЄНКО О.В. У нас не ті цифри. У нас тут 335.

КІСТІОН В.Є. Ще раз хочу підкреслити, я аналізую проект кошторису  в рамках граничних показників. Я вам прокоментую на пропозиції Апарату Верховної Ради і Управління справами, тобто не забезпечені потреби для забезпечення ефективної роботи діяльності Верховної Ради.   

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, тут про що ідеться? Насправді не один проект, ідеться про проект в рамках граничних показників, визначених проектом державного бюджету, і ідеться про те, що Володимир Євсевійович назвав щойно незабезпеченими потребами, тобто те, які є пропозиції Управління справами щодо можливого покращення фінансового забезпечення. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Дивіться, чому виникло питання? У  нас стоїть цифра 335, а ви  озвучуєте  цифру 343. 

КІСТІОН В.Є. Цифра 335 стоїть по двадцятій програмі?

АРЕШОНКОВ В.Ю. Ми ж про це і говоримо.

КІСТІОН В.Є. Я поки що не можу вам прокоментувати 335.

ПИНЗЕНИК П.В. От є 8 мільйонів спеціального фонду. Співпадає цифра? Співпадає. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ми тільки що потратили 4 хвилини на те, щоб позадавати один одному питання. 
Володимир Євсевійович, прошу.

КІСТІОН В.Є. Ми зупинились на двадцятій програмі, але я коментую цифри в рамках граничних показників. Якщо потрібно, то я ще раз прокоментую з чого складається двадцята програма, тобто загальні видатки становлять 343, вони складаються з 335 плюс 8. За рахунок даних коштів передбачено фінансування6 заробітна плата – 293, товари і послуги  - 46 мільйонів, поточні трансфери – 2,7, соціальне забезпечення – 187 тисяч, інші поточні видатки – 707. Це я коментую з спеціальним фондом. 
По дев’яностій програмі в рамках граничних показників. Поточні видатки по дев’яностій програмі: державне підприємство телеканал "Рада" – 13,2 мільйони, державне підприємство "Голос України" – 11,9 мільйонів, журнал "Віче" – 2,8 мільйони. Отже, по дев’яностій програмі на видатки, передбачені в рамках граничних показників – 27,9 мільйонів. 
Тепер переходимо до пропозицій і розрахунків, які здійснювались безпосередньо працівниками Апарату Верховної Ради, а також працівниками Управління справами і підвідомчими підприємствами.  Я ще раз повертаюсь до 10 Програми, тобто наші пропозиції, які напрацьовані і приведені безпосередньо на підставі первинних розрахунків по кожній позиції. 
Якщо в рамках граничних показників по десятій програмі передбачається 323,4 мільйони, то по нашим розрахункам непокрита потреба по десятій програмі складає 201 мільйон. Які наші пропозиції? По-перше, це заробітна плата народних депутатів і консультантів. Для того, щоб забезпечити заробітну плату, яка виплачувалась народним депутатам в рамках 2013-2014 років, потрібно 72 мільйони гривень, а також виходячи з непокритої додаткової потреби на соціальне забезпечення та інші виплати населенню, потрібно ще 185, 4 мільйони, тобто вона на виплати стипендій, тобто для забезпечення  депутатської діяльності.    

ПИНЗЕНИК П.В. Напевно, компенсація видатків, пов’язаних зі здйсненням депутатських повноважень. Правильно я розумію? 

КІСТІОН В.Є. Абсолютно так.  

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Це та заробітна плата, яку зняли розпорядженням Голови?

ПИНЗЕНИК П.В. Абсолютно вірно. І ті компенсації видатків, які зняли.

КІСТІОН В.Є. Тобто ті виплати, які тягнуть за собою і які базуються на підставі оплати праці народного депутата.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, давайте не задавати уточнюючі питання, тому що ми знову будемо затягувати. 
Володимир Євсевійович, продовжуйте, будь ласка. 

КІСТІОН В.Є. Це пропозиція Апарату Верховної Ради, яку ми вам презентуємо. Десяту програму ми закрили, в основному це заробітна плата.

ПИНЗЕНИК П.В. А які капітальні видатки?

КІСТІОН В.Є. Капітальні видатки – 142 мільйони. По капітальним видаткам я можу зупинитись більш детально. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте зупинимось по капітальним видаткам.

КІСТІОН В.Є. По капітальним видаткам – 142,5 мільйони. Що сюди входить? Це створення і впровадження, експлуатація нової системи електронного голосування та підрахунку голосів в залі пленарних засідань – 40 мільйонів. 

ПИНЗЕНИК П.В. Чому 40 мільйонів?  У нас є лист від Академії наук на 55 мільйонів.

КІСТІОН В.Є. Я чув про цю систему, про яку ви сказали.   Є закінчений продукт, він якісний, за нього необхідно платити кошти.

ПИНЗЕНИК П.В. Ви говорите про "Раду-4"?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А в нас що, скасована Постанова № 65? Вона не скасована.

ПИНЗЕНИК П.В. Це ідеться про можливі пропозиції в даному випадку.

КІСТІОН В.Є. Ви народні депутати, слухаєте в сесійній залі Закон про державний бюджет, ви розглядаєте кошторис і ви вправі приймати відповідні рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Кошторис затверджується разом з затвердженням в другому читанні бюджету. Тому приймемо, не приймемо, а пропозиції Управління справами повинно надати. 

КІСТІОН В.Є. Абсолютно так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Але я все рівно не зрозумів. От цифра в 40 мільйонів від кого іде: від Інституту автоматичних машин?

КІСТІОН В.Є. Це розрахунки Управління комп’ютерного забезпечення Апарату Верховної Ради України. 

ПИНЗЕНИК П.В. Два слова буквально. Звідки цифра та ідемо далі по капітальним видаткам.

КУПРІЄНКО О.В. Там розписали, яка вартість обладнання і скільки треба?

КІСТІОН В.Є. Давайте не будемо. 

ПИНЗЕНИК П.В. В принципі, чесно кажучи, ідемо далі по капітальним видаткам.

КІСТІОН В.Є. Далі. Створення бездротової мережі WI-FI на 8 мільйонів.  

ПИНЗЕНИК П.В. Де?

КІСТІОН В.Є. Це мається на увазі, що у всіх приміщеннях Верховної Ради, де працюють народні депутати і в тому числі, де відбуваються пленарні засідання. 

ПИНЗЕНИК П.В. І в комітетах теж?
  
КІСТІОН В.Є. Так, всі приміщення, де працюють народні депутати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Так, ідемо далі по капітальним видаткам.

КІСТІОН В.Є. Придбання мережевого сервісного обладнання для функціонування мережі веб-ресурсів Верховної Ради. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що це таке?

КІСТІОН В.Є. Це сервери.

ПИНЗЕНИК П.В. Скільки?

КІСТІОН В.Є. 29,5 мільйона.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А де сервери?

КІСТІОН В.Є. У приміщеннях Верховної Ради. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, такого не буває.

КІСТІОН В.Є. Як не буває? Ви повинні розуміти, що там відповідна система захисту доступу і вони не можуть розміщуватись десь окремо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Там ще проблем з цим буде і буде.

КІСТІОН В.Є. Так, буде, але точно, що підтримають. От дискутували по електронному документообігу і ваша колега приводила приклад по Харкову.  Повірте, де б ви не були і чим би не займались, ви завжди будете в курсі і зможете впливати і приймати відповідні рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Апаратна частина. 29,4. Що ще?

КІСТІОН В.Є. Створення високошвидкісної оптоволоконної локальної мережі між адмінбудинками Верховної Ради України. 

ПИНЗЕНИК П.В. Звідки будуть тягнути. 

КІСТІОН В.Є. Між будинками. 

ПИНЗЕНИК П.В. По існуючим комунікаціям?

КІСТІОН В.Є. Так. Звісно, що копати ніхто не буде, але є відповідні інженерні споруди, можливо телекомівські, не наші, але ми використовуємо канал туди протягуємо. 
Далі. Придбання копіювальних апаратів середньої та великої потужності – 6,5 мільйонів. Останній копіювальний апарат був придбаний для обслуговування народних депутатів у 2005 році.  На сьогоднішній день всі копіювальні апарати себе, по великому рахунку,  вже замортизували. Не виключно, що всі ті моменти, на яких ви зупинялись, це є наслідком тієї ситуації, що треба дуже швидко необхідно відремонтувати.
Також для будь-якої системи, яка запроваджується, в тому числі і електронний документообіг, спочатку повинна бути концепція, потім придбання, монтаж, облаштування і пускові роботи, ще потрібен тестовий режим. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ми можемо просто погодитись з тим, що наявність нормальної копіювальної техніки професійного рівня це просто елемент безпеки вищого законодавчого рівня. Таке має бути, тому що там дійсно знос. 
Давайте перейдемо далі до капітальних видатків. 

КІСТІОН В.Є. Придбання іншого обладнання – 952 тисячі. 
Далі. Проектування та будівництво житлового будинку по Нестерівському провулку – 600 тисяч. Проектування та будівництво – це так називається напрямок видатків, але ми говоримо, що завершити розробку проектно-кошторисної документації на житловий будинок, на який вже потрачено 1,8 мільйони.  І на цьому все зупинено. 

ЄФРЕМОВА І.О. Це житловий будинок?

КІСТІОН В.Є. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ірина Олексіївна, я вам поясню ситуацію. Є  житловий будинок, не почато фактично будівництво. Недорозроблена проектно-кошторисна документація. Яка далі буде концепція? 

КІСТІОН В.Є. Завершення.

ПИНЗЕНИК П.В. Завершення чого? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Проектної документації. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ні, після завершення проектної документації що далі робити?

ПАПІЄВ М.М. Я пропоную продати цю ділянку разом з проектно-кошторисною документацією.  

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, добудувати. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ідемо далі. Ідеться про те, щоб привести документи в порядок. Це ми зрозуміли. Далі.

КІСТІОН В.Є. Заміна вікон та віконних блоків в будинку по вулиці Банковій, 6-8.

ПИНЗЕНИК П.В. Скільки?

КІСТІОН В.Є. 4,2 мільйони. В 2011 році розроблена проектно-кошторисна документація, пройшла експертизу. Наслідком реалізації цієї проектно-кошторисної документації витрачена відповідна сума, тобто біля 2 мільйонів. І на сьогоднішній день ці два мільйони висять в "незавершенке", тобто ми не можемо віднести на збільшення балансової вартості, не можемо ввести в експлуатацію.  Тобто, по великому рахунку, ми викинули на вітер ці 2 мільйони.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, не на вітер. Хтось заробив.

КІСТІОН В.Є. Я вам коментую з господарської точки зору. Якщо було прийнято рішення, якщо були прийняті відповідні дії, якщо були потрачені державні кошти, то давайте завершимо цей процес. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що ще там?

КІСТІОН В.Є. Капітальний ремонт з повним переплануванням всіх робочих площ по провулку Рильському – 26,5 мільйони. Там зараз голо і страшно.

ЄФРЕМОВА І.О. Ми пропонували здати в довгострокову оренду.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте визначимось потім, що з тим робити.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Просто цікаво, коли готувався проект кошторису на 2016 рік, то хтось читав документи і зауваження, які надавав регламентний комітет?

КІСТІОН В.Є. Так, я читав особисто рекомендації регламентного комітету. Я кожен місяць даю вам інформацію, що ми виконали в рамках рекомендацій. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Володимир Євсевійович, пані Ірина задала конкретне питання. У наших пропозиціях, які ми надавали неодноразово, зокрема про провулок Рильського, щоб не витрачати кошти, передати в довгострокову оренду, якщо я не помиляюсь, і орендар буде його ремонтувати. Ви вносите зовсім іншу пропозицію. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Є ще одне. Коли ми розбирались по провулку Рильського, я хочу нагадати, що там було приміщення в задовільному стані.  Його передали в оренду, а повернули в розкраденому стані. І ми просили, хто підписав акт приймання розкраденого приміщення. Це є в наших пропозиціях. Хто особисто поніс покарання? 

КІСТІОН В.Є. Дмитро Валерійович, в принципі я ознайомився з рекомендаціями регламентного комітету. Там дійсно в рекомендаціях була пропозиція виставити його на аукціон, запропонувати оренду з умовою, що орендар вкладе відповідний фінансовий ресурс і після того матиме право орендувати. Три рази надавалась об’ява, було декілька бажаючих. Але коли під’їжджали до цього будинку, то бачили його технічний стан та деякі нюанси, і ні одна компанія офіційно не виявила бажання вкладати свій фінансовий ресурс, не маючи впевненості. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, ваш прогноз з приводу цього будинку, ваша думка дуже узагальнена. 

КІСТІОН В.Є. Ми немало приміщень орендуємо, за які платимо немалі кошти: по площі Лесі Українки. 

ПИНЗЕНИК П.В. Скільки ми платимо по площі Лесі Українки на рік?

КІСТІОН В.Є. 2 мільйони.

ПИНЗЕНИК П.В. По іншим приміщенням.

КІСТІОН В.Є. В нас оренда складає десь в рамках 4 мільйонів в рік.

ЛИСЕНКО В.О. Дозвольте?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

ЛИСЕНКО В.О. Ми опрацювали довгострокову оренду з орендарем приміщень. Категорично забороняється здавати в неналежному стані будівлю, а тільки відремонтований і в належному стані.  Все, іншого немає. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це якась постанова Кабміну?

КІСТІОН В.Є. Так. Номер постанови 777.

ПИНЗЕНИК П.В. Ідеться тільки про капітальний ремонт чи про  поточний також?

КІСТІОН В.Є. Це вимоги до оренди.

ПИНЗЕНИК П.В. Я розумію.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Почекайте, ми орендували в "Києві" в цьому році, платили гроші і за ремонт, щоб пересадити туди комітет.

ЛИСЕНКО В.О. Коли ми вже в оренді тримаємо будівлю, ми ремонтуємо за свій рахунок.

ПИНЗЕНИК П.В. І беремо нібито в належному стані. 

ЛИСЕНКО В.О. А будівля повинна бути в належному стані. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Хто підписував договір про оренду в "Києві"?  

ЄФРЕМОВА І.О. Коли закінчилась оренда, це було весною, ви прийняли будівлю? Хто її приймав в такому стані? 

(Шум у залі)

ЛИСЕНКО В.О. Договір заключений між Управлінням адмінбудинками і готелем "Київ". 

КІСТІОН В.Є. Я вам поясню. Я скажу два слова про ті фінансові операції, на яких акцентували увагу по готелю "Київ". Ті роботи, які виконувались в готелі "Київ",  розпорядником коштів був готель "Київ", а не адмінбудинки. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це була дотація на "Київ"?

КІСТІОН В.Є. Головним розпорядником був готель "Київ". 

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Миколаївна, чому ви мовчите? Cказали би, що це була дотація на "Київ", прямого платежа не було. 

ЄФРЕМОВА І.О. Але все-таки, хто прийняв в такому стані будівлю?

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, дійсно, що там за ситуація з передачею? Ви ж ревізію робили. 

КІСТІОН В.Є. Робили. Це приміщення потрапило у власність Верховної Ради від Конституційного Суду. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так хто підписав?

КІСТІОН В.Є. Почекайте, я не підписував.  
 Розумієте, таке візуальне складається враження, що під час переїзду Конституційного Суду, по великому рахунку, власники кабінетів забрали те, що їм потрібно. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А що там кажуть вимоги Міністерства економіки в цьому випадку, до речі?

(Іде загальна дискусія)

КІСТІОН В.Є. Міністерство економіки правильно процитувало. Але якщо у вас є пропозиції,  як точно ви розумієте як в законодавчому полі можна вирішити це питання. Будь ласка, давайте пропозиції. Тобто з вашого дозволу ми можемо підписати договір про спільну діяльність з якоюсь структурою, яка готова займатись, є законні механізми. Знайдіть того, хто бажає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, можна маленьку ремарку? Я запитував, скільки ми платимо за оренду в рік і треба у відношенні по площам подивитись. У нас виходить 4 мільйони. Отже ці 4 мільйони на 10 років окупності – це 40 мільйонів. Десятирічна оренда це вартість будівлі.  Припустимо, десятирічна оренда – це вартість будівлі. Ну, приблизно так воно виглядає в економіці України.  
Скільки ми площ орендуємо у провулку Рильському, щоб зрозуміти чи варто вкладати в цей ремонт? Скільки ми можемо переселити туди людей? Скільки там поверхів?

КІСТІОН В.Є. Там 9 поверхів. 

ПИНЗЕНИК П.В. Питання Лесі Українки вирішено повністю за рахунок провулку Рильського?

КІСТІОН В.Є. Так, звичайно.

ПИНЗЕНИК П.В. Вирішено. Питання "Національного" вирішимо за рахунок провулку Рильського?

КІСТІОН В.Є. Складно сказати. Все залежить від депутатів.

ПИНЗЕНИК П.В. Чисто по площам.

КІСТІОН В.Є. По площі, принаймні, так.

ПИНЗЕНИК П.В. Питання "Києва". 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Звичайно, що ні.

ПИНЗЕНИК П.В. Теоретично по площам мали би вміститись. Тоді економіка "пляше", і ми платимо за 10 років 40 мільйонів, умовно кажучи,  оренди, то є смисл вкласти 26 мільйонів у провулок Рильського і мати власну будівлю. Правильно?
Я для чого питав? Концепція в чому полягає?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Павло Васильович, це за умови того, що 26 мільйонів 500 тисяч гривень повністю вистачить на повний ремонт будівлі на провулку Рильського.  А у нас, як правило, 26 буде в цьому році, за рік не зроблять, і в наступному кошторисі буде може не 26, а 25. 

ПИНЗЕНИК П.В. 26 під ключ?

КІСТІОН В.Є. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, так чи інакше є в Управління справами робоча версія, давайте з нею працювати далі.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Давайте.

КІСТІОН В.Є. Я хотів б далі прокоментувати, що це кошторис 2012 року і ціна – 26 мільйонів. І коли ми формували, то я спеціально запросив відділ капітального будівництва, чи ми вкладемось при ціні на сьогоднішній день на виконання робіт і будівельні матеріали в 26 тисяч? Так. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це ж скільки було закладено там, якщо в три рази піднялись ціни?

КІСТІОН В.Є. Це ж не заплатили.

ПИНЗЕНИК П.В. Ідемо далі. Що ще там з капітальними видатками?

КІСТІОН В.Є. 750 тисяч просимо на ремонт фасада по вулиці Житомирській, 11.  Приміщення нормальне,  але є проблеми з мармуром на фасаді. 

ПИНЗЕНИК П.В. Там падає мармур?

КІСТІОН В.Є. Те ж саме, що було у вас. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що ще?

КІСТІОН В.Є. Власно, все.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А вулиця Садова, 3? Реконструкція будівлі. 

КІСТІОН В.Є. Я повертаюсь до попередника і так склалось, що я ті підняв документи. Була розроблена проектна документація по Садовій, 3 на реконструкцію приміщення з надбудовою на 112 мільйонів. Не вистачило 3 мільйони на той час. І повний склад проектної  документації не реалізували. 
Тобто на сьогоднішній день дане приміщення, де перебувають народні депутати, не введено в експлуатацію. Нам необхідно дозабезпечити енергопостачання, там підстанція і кабель, і ввести його в експлуатацію офіційно. 

ПИНЗЕНИК П.В. А воно зараз по тимчасовій схемі працює?

КІСТІОН В.Є. Воно працює по тій схемі, тобто  підстанція – це зовнішнє резервне енергопостачання, так як і передбачалось. Вклали 112 мільйонів. По великому рахунку, ці 112 мільйонів віртуально десь літають.

КУПРІЄНКО О.В. А яким законом передбачено цей платіж?

КІСТІОН В.Є. Яким законом?

КУПРІЄНКО О.В. Для того, щоб ввести в експлуатацію, чогось не вистачає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Підстанції.

КІСТІОН В.Є. Для того, щоб виконати будь-які роботи капітального порядку, розробляється проектно-кошторисна документація.

КУПРІЄНКО О.В. Це я знаю. Я питаю, які роботи на ці гроші маємо зробити?

КІСТІОН В.Є. Підстанція і лінія живлення.

КУПРІЄНКО О.В. Скажемо так, аварійна підстанція, яка передбачена якимись технічними умовами. 

КІСТІОН В.Є. Проектною документацією. 

КУПРІЄНКО О.В. Тому є пропозиція зекономити ці кошти. Зараз розробити законопроект і сказати, що в цьому випадку можна прийняти без цієї підстанції. Я знаю, що це таке, це формально в проекті записано, що дайте ще 2 мільйони, ми там кабель прикрутимо, скажемо, що роботи виконали і все. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ідемо далі.

КІСТІОН В.Є. По наступній програмі наш обгрунтована додаткова потреба, яка не покрита граничним видатком, складає 66,2 мільйони.

ПИНЗЕНИК П.В. По цій програмі ми ще не прокоментували зарплату, збільшення зарплатного фонду. 

КІСТІОН В.Є. Вас цікавить по зарплаті, будь ласка. Додатково нам потрібно на зарплату і нарахування заробітної плати 20 мільйонів. З них 15,6 – це заробітна плата, з 15,6 мільйонів – 12,4 заробітна плата працівникам Управління адміністративними будинками. Слід зазначити, що на сьогоднішній день середня заробітна зарплата працівника Управління складає 3 тисячі гривень. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що зі штатами. 

КІСТІОН В.Є. Штат Управління адмінбудинками при такій заробітній платі укоплектований на 75 відсотків. На першому етапі, тобто за три місяці моєї роботи, ми провели реорганізацію самої структури, яка повинна забезпечувати ті завдання, які стоять перед Управлінням адмінбудинками.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваша оцінка достатньої чисельності Управління адмінбудинками. Що ви вважаєте особисто як керівник: скорочувати, розширювати, залишати поточну чисельність? От яким чином оптимізувати?

КІСТІОН В.Є. Оптимізація в принципі це добре і, напевно, правильно. Для того, щоб зробити однозначний висновок, нам треба пережити ще одну зиму і подивитись. Для того, щоб оцінити і зробити відповідні висновки, необхідно провести відповідні дослідження  і тоді можна робити висновки. 
Я вам скажу, що штатна чисельність, не фактична, яка є на сьогоднішній день в Управлінні адмінбудинками, це не просто штатний розпис, а це  науковий документ, який зроблений Державною академією комунального господарства, де виходячи з норм кількості потреби обслуговування визначався перелік професій та їхня кількість. Але на даний час, ще раз підкреслюю, при досить низькій зарплаті штат укомплектувати фактично неможливо.   
Я вам обіцяю, що це питання в мене на особистому контролі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я скажу коротко для нас. Тобто ваша думка полягає, якщо я правильно вас зрозумів, в наступному: чисельність зберігати, рівень вакантності не збільшувати, з іншого боку, людей не набирати. Пережити зиму і внести пропозиції пізніше.

КІСТІОН В.Є. Абсолютно так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зупиняємось на цьому питанні чи переходимо до наступного?

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Одна ремарка. За рахунок того, що на 75 відсотків софрмований штат, ви за рахунок тих 25 відсотків виплачуєте додаткову заробітну плату, щоб ми розуміли і відверто тут казали. 
Потрапити на роботу в Управління справами Верховної Ради абсолютно неможливо. 

КІСТІОН В.Є. Ви готові приймати людей?

ЛИСЕНКО В.О. Готовий. 

КІСТІОН В.Є. Ми даємо вам вакансії і ви даєте нам пропозиції. Питань немає.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я особисто спілкувався з людьми, які приходили і пробували влаштуватись на роботу. Ну, неможливо потрапити на роботу. Прийшли нові керівники, і я маю надію, що  зміниться система.

ПИНЗЕНИК П.В. В нас ще є автобаза, їдальня, в нас ще є питання до управління житловими будинками. Якщо ми зараз застрягнемо, то це надовго. Давайте хоча б в концепції зрозуміємо. 

КІСТІОН В.Є. Далі. Оплата комунальних послуг – 17 мільйонів. 

ПИНЗЕНИК П.В. Є сенс обговорювати?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Немає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ідемо далі.

КІСТІОН В.Є. Практично це основні видатки, які складають майже 66,2 мільйонів. 
Далі. По дев’яностій програмі. В нас непокриті потреби складають 12 мільйонів 492,7. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте почнемо інакше, з можливості скорочення. Ви бачите можливості скорочення по дев’яностій програмі?

КІСТІОН В.Є. В мене є своє суб’єктивне бачення. Враховуючи те, що засоби масової інформації знаходяться за межами мого повноваження, там є заступник, який координує це питання, але в мене таке враження, що коли є дві няньки, то дитина буде без ока. Є 4 структури, які працюють над одним і тим же, тобто забезпечують висвітлення.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А ви читали зауваження регламентного комітету про скорочення і переведення журналу "Віче" в електронний вигляд або переведення його на господарський розрахунок? 

КІСТІОН В.Є. Ви прекрасно розумієте, що я  читав рекомендації, не журнал. 

КУПРІЄНКО О.В. Тобто журнал ви не читаєте, не тільки народні депутати.

КІСТІОН В.Є. Так ми ж для народних депутатів випускаємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте краще продовжувати по суті.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Мені цікаво. Ми пишемо рекомендації і замість того, щоб ліквідувати цей журнал, йому збільшують фінансування на мільйон. 

КІСТІОН В.Є. Я фахово  можу вам прокоментувати.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ви прокоментуйте як господарник. Я вам скажу як професіонал, що це просто викидання грошей.

ПИНЗЕНИК П.В. Світлана Михайлівна, ми розбирались, взяли ту цифру, яку  запропонував  відповідний заступник керівника Управління справами. Її подали і плюс один мільйон, а потім будемо розбиратись. Зараз немає про що говорити.  Чому ми на цьому будемо зациклюватись? Все рівно будемо доопрацьовувати. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У меня ремарка по журналу "Віче". Мы в этом вопросе разбирались именно по-хозяйственному. Я лично прочитал несколько выпусков этого журнала. Такое впечатление, что народный депутат, чтобы найти этот журнал, должен потратить немало времени, а потом его надо прочитать. Поверьте, более бесполезной информации для народного депутата как для законотворца, просто нет.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. На очень дорогой бумаге.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Да, на очень дорогой бумаге, очень хорошем глянце.

ПИНЗЕНИК П.В. Погодьтесь з тим, що ми будемо доопрацьовувати це питання.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Мы же и даем предложения, чтобы его ликвидировать.

КУПРІЄНКО О.В. Закрити шляхом припинення фінансування. 

КІСТІОН В.Є. Я вам скажу, що на сьогоднішній день заступник керівника Апарату курує це актуальне питання, над цим питанням працюють. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Послухайте, вибачте, будь ласка. Я поважаю вашу працю, поважаю вашу відповідальність, але коли 10 народних депутатів із місяця в місяць, заслуховуючи керівника Апарату, говорять про одне і те ж саме, ви знову приносите кошторис, адже тільки ви змінились, а всі інші залишились на своїх робочих місцях. Вони приносять, збільшуючи абсолютну непотрібність на 1 мільйон гривень. І не треба на мене махати руками, Володимир Євсевійович, при всій повазі.

КІСТІОН В.Є. Я не махаю. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Є питання капітальних видатків, які можна обговорювати, але коли ми працюємо над цим непотрібом, то це неповага до всіх народних депутатів. Ви просто витрачаєте 3 мільйони гривень. 
Володимир Євсевійович, з вашого боку абсолютно безповідально говорити про те, що інший заступник займається цим питанням. Ви як перший заступник Керівника Апарату повинні покликати і запитати чим займається цей журнал "Віче". 

КІСТІОН В.Є. Я вже запитую, повірте мені. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, давайте констатуємо так, що зараз Управління справами не має готовності відповісти на це питання, але каже, що над ним працює. З боку комітету є чітке розуміння, що воно в такому вигляді пройти не може, тобто рішення треба приймати до того як ми, напевно,  затвердимо проект кошторису і відправимо його у Верховну Раду. Щось з цим "Віче" треба робити. Давайте прискоримось, тому що воно викликає, що нібито сума на фоні загального бюджету невелика, але викликає роздратування.    

КУПРІЄНКО О.В. У мене виникло питання.

ПИНЗЕНИК П.В. По цьому питанню?

КУПРІЄНКО О.В. Ні, по цій доповіді. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми ще не закінчили. Володимир Євсевійович, продовжуємо далі. Закрили поки що цю тему. 

КІСТІОН В.Є. В принципі дев’яноста програма це кінець моєї інформації. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, коротко з приводу автобази, їдальні, управління житловими будинками.

КУПРІЄНКО О.В. Службові будинки, утримання будинків, де проживають  народні депутати і колишні, в тому числі.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Там не в тому числі, там тільки колишні. 

КУПРІЄНКО О.В. Чому їх не виселяють? Є рішення суду по Бондику, яке вже треба переглядати,  а Апарат нічого не робить в цьому плані. 

КІСТІОН В.Є. За три місяці ми звільнили 4 квартири. Я вам кожен місяць пишу інформацію. 

КУПРІЄНКО О.В. Так я по звітам і питання задаю. Зокрема, питання по Бондику, там було рішення суду, коли він був діючим народним депутатом. Він зараз не діючий народний депутат і проблема виселення зі службового приміщення і надання житлового приміщення - це різні речі.  

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, зараз у нас питання стоїть по кошторису і відповідно ідеться про кошторисні питання: утримання житлових будинків, утримання автобази, утримання їдальні. Будь ласка, коротко по цим трьом пунктам. 

КІСТІОН В.Є. Тут присутній керівник Управління житлових  будинків, він коротенько виступить.

ПИНЗЕНИК П.В. А передбачено продовження фінансування Управління житлових  будинків?

КІСТІОН В.Є. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Збільшується чи не збільшується?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Звичайно збільшується.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Додаткова потреба – 13 мільйонів.

ПИНЗЕНИК П.В. 13 мільйонів? Це не те. Яка потреба?

КІСТІОН В.Є. 1 мільйон 408 тисяч гривень. 

ПИНЗЕНИК П.В. Куди і на що ці гроші?

КУШНІР С.І. Заробітна плата – 288 тисяч. Це середня заробітна плата вахтерів.

КУПРІЄНКО О.В. А ви би почали з того, скільки народних депутатів там живе. Хто там живе в цьому жилому фонді?

КУШНІР С.І. Там живуть помічники народних депутатів, працівники Апарату Верховної Ради. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте далі. Що там ще є?

КУШНІР С.І. Утримання вільних приміщень. У нас є ряд вільних приміщень, які обладнані опаленням, на які нараховується послуга утримання – 232 тисячі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що значить утримання? Це комунальні чи що?

КУШНІР С.І. Дивіться, це  приміщення, які знаходяться у власності Апарату Верховної Ради, але вони здані в оренду на сьогоднішній день. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Та ми не про це запитуємо. Ми взагалі запитуємо про Управління житлових будинків.

ПИНЗЕНИК П.В. У вашому Управлінні житлових будинків є вільні приміщення?

КУШНІР С.І. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Житлові чи нежитлові?

КУШНІР С.І. Нежитлові.

ПИНЗЕНИК П.В. Де вони знаходяться?

КУШНІР С.І. Вони знаходяться по різним будинкам.

ПИНЗЕНИК П.В. Що це таке?

КУШНІР С.І. Це підвальні приміщення, прибудовані приміщення. На жаль, лише два приміщення, які готові до здачі в оренду, це підвальні приміщення. Решта приміщень знаходиться в занедбаному стані.

ПИНЗЕНИК П.В. Яка загальна площа?

КУШНІР С.І. Загальна площа – 1459 квадратних метрів. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А що таке окремі адмінбудинки?

КІСТІОН В.Є. Зараз він прокоментує далі.

КУШНІР С.І. Відновлення  технічної документації – 170 тисяч. У нас на будинки, на жаль, немає технічних паспортів.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте далі.

КУШНІР С.І. Аварійно-поточний ремонт – це 611 тисяч, це по гуртожиткам. З них майже 80 тисяч іде на заходи, які направлені на енергозбереження. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло. 

КУШНІР С.І. На сьогоднішній день я вже більше місяця  цій посаді і ми працюємо над розрахунком  нових  тарифів і сподіваюсь, що протягом трьох місяців ми їх введемо в дію. Передали на прямі розрахунки, вже по "Київенерго" переведені, я думаю, що до кінця листопада ми переведемо квартири на прямі розрахунки по водоканалу.
На сьогоднішній день ми проводимо спільно з Управлінням справами роботу по створенню умов для здачі в оренду наших приміщень, тому що в минулому році КМДА було прийнято рішення, яким вони зупинили інвестиційний імпорт на ринку і деякі ставки зменшились. Ми не можемо з ними конкурувати, на жаль.

ПИНЗЕНИК П.В. Що ще?

КУШНІР С.І. По штатному розпису на сьогоднішній день працює 107 працівників.

ПИНЗЕНИК П.В. Гуртожитики залишаємо?

КУШНІР С.І. Я думаю, що так. На сьогодні ми розпочали інвентаризацію проживаючих в гуртожитку, щоб чітко розуміти, що там відбувається.

ПИНЗЕНИК П.В. Дайте нам потім, будь ласка, результати інвентаризації.

КУШНІР С.І. Добре. На сьогоднішній день питання поселення в гуртожиток передано до Управління справами. Розробляється положення як буде відбуватись поселення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що ще?

КУШНІР С.І. Це якби  основні заходи. Я думаю, що до середини наступного року ми зможемо говорити про те, що Управління стане на ноги і на 2017 рік не буде вимагати бюджетних коштів. 

ПИНЗЕНИК П.В. Є таке прохання. Зробили щось і написали у вигляді записки. 

КУПРІЄНКО О.В. Я так думаю, що до кінця листопада ви маєте зробити інвентаризацію і показати, скільки приміщень, де, які, квартир, хто проживає.

КІСТІОН В.Є. На сьогоднішній день в принципі дірка складає порядка 4 мільйонів перед "Київенерго".

КУПРІЄНКО О.В. Я не про це кажу.

КІСТІОН В.Є. Я вам кажу, що стане на ноги, це мається на увазі,  що оздоровить свій фінансовий стан. Вже до того господарювались, що Управління повинно за тепло, електроенергію, за газ, а мешканці вже не повинні. Немає за рахунок чого покривати. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тогда возникает логический вопрос: против предыдущего  руководителя возбуждено уголовное дело за халатность, если вы говорите, что жильцы не должны, а мы должны? Где делись 4 миллиона?

КІСТІОН В.Є. Куди поділись? За рахунок невідповідності тарифам.

(Іде загальна дискусія)

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Вы сказали, что не можете конкурировать в размере арендной платы на свои помещения. А сколько примерно составляет размер арендной платы за один квадратный метр?

КУШНІР С.І. Я так зразу не можу сказати, тому що наші будинки розміщені в різних районах Києва: Деснянському, Печерському, Жовтневому. Але, наприклад, для офісних приміщень по місту Києву - 15 відсотків, по нашому – 18 відсотків; для складських приміщень по місту Києву – 7 відсотків, по нашим – 15 відсотків.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Від чого?

КІСТІОН В.Є. Від оціночної вартості, як написано в постанові Кабміну. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Все зрозуміло. Давайте швиденько пройдемо по автобазі та їдальні. 

КІСТІОН В.Є. Добре. Тут присутній директор автобази Нагорний Андрій Миколайович.

ПИНЗЕНИК П.В. Андрій Миколайович, я вам зараз скажу, що у нас такі геніальні ідеї виникають у Верховній Раді, що автобазу потрібно ліквідувати як клас. Ви, в першу чергу, дайте нам розуміння, що ви збираєтесь з нею робити в цілому.

НАГОРНИЙ А.М. Автобаза Верховної Ради України на сьогоднішній день виконує транспортні послуги по забезпеченню народних депутатів України, Апарату Верховної Ради України, а також на неї покладено ряд завдань по автотранспортним послугам народних депутатів, які мають право на охорону, згідно закону України, а також зустріч та супровід.
На сьогоднішній день основною складовою є витрати на придбання пального. Згідно положення про порядок закріплення та використання автомобілів у Верховній Раді України довели норму для автомобілів парламентських фракцій, яка складає 30 літрів, для парламентських комітетів – 25 літрів, для автомобілів Апарату Верховної Ради – 20 літрів і для чергових автомобілів також 20 літрів. При таких нормах потреба в паливі на 2016 рік складає 646 тисяч 800 літрів за ціною 22 гривні за один літр бензину А-95 на суму 14 мільйонів 229 тисяч 600 гривень. Дизпалива для забезпечення 24 автобусів, а також 13 одиниць спеціальної грузової техніки на суму 13 мільйонів 90 тисяч 400 гривень. Це загальна потреба на пальне. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це якщо ми не змінюємо нормативи забезпечення.

НАГОРНИЙ А.М. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваша думка щодо нормативів забезпечення. Що ми робимо з нормативами. Чи просто збільшуємо видатки, виходячи з тих нормативів цін на пальне?

НАГОРНИЙ А.М. Від цієї кількості пального залежать інші витрати.

ПИНЗЕНИК П.В. Що у вас відбувається з поточним ремонтом, з оновленням? Чи оновлення взагалі не відбувається? В нас же є автопарк.

НАГОРНИЙ А.М. Є автопарк. Вік машин складає 12-14 років. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що робити?

НАГОРНИЙ А.М. Я пропоную поступово оновити  автомобільний парк на більш сучасні автомобілі. Зокрема була пропозиція докупити хоча б 6-8 електромобілів.

КУПРІЄНКО О.В. У мене є питання по суті. Ви сказали, що 25 літрів, і  це найбільша норма, то це норма на день?

НАГОРНИЙ А.М. На добу.

КУПРІЄНКО О.В. Проста математика. 25 літрів – це 200 кілометрів пробігу. Машина на газу економить гривну на кілометрі, це 200 гривень в день, 73 тисячі на рік. Газова установка коштує 20-25 тисяч на ті машини, які у вас є. 50 тисяч чистої економії на одній машині. 
Чому керівник підприємства не ставить питання щодо оптимізації витрат? Це ж можна за той самий бюджет поставити газову установку і отримати ще 50 тисяч економії на рік на одному автомобілі. Чому ви цим не займаєтесь?

НАГОРНИЙ А.М. Такой вопрос ставился, но очень затруднен облик для налогов, очень затруднен. 

КУПРІЄНКО О.В. Это каким же образом он затруднен? В чем он затруднен? Газ з балона не можна вкрасти. 

НАГОРНИЙ А.М. Газ с баллона  никто не собирается воровать.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, є пропозиція послухати Володимира Євсевійовича. З автобазою все зрозуміло. Є консервативний сценарій, маємо 174 одиниці. Потрібно здійснювати поточні ремонти або здати на металобрухт і потрібно забезпечити відповідно до нормативів пальним. 
Тепер концептуально щодо цих нормативів і щодо забезпечення автотранспортними послугами. Кого ми забезпечуємо в наступному році автотранспортними послугами  і в яких обсягах? От є якесь бачення?

КІСТІОН В.Є. Забезпечення транспортними послугами в рамках тих норм, які діють на сьогоднішній день?

ПИНЗЕНИК П.В. Ми їх міняємо чи ні? Кого ми забезпечуємо?

КІСТІОН В.Є. Якщо ми станемо жити краще і будемо бачити відповідні можливості, можливо, знайдемо якісь гранди на оновлення рухомого складу, то поетапно будемо оновлювати. Повірте мені,  колектив автобази заслуговує на подяку, також ремонтна база. Якби не вона, то все б вже стало. Я думаю, що не варто на сьогоднішній день чіпати таку хитку конструкцію. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У меня вопрос. Я писал депутатское обращение, чтобы мне дали по итогам 9 месяцев, сколько раз и какие фракции вызывали автомобиль. Мне ответ так и не пришел.  
Дальше. Я хотел бы понять, что такое спецфонд автобазы и почему на протяжении трех лет он формируется  в сумме только  4 миллиона гривен без всякого увеличения?
И последнее. Я от вас с удивлением услышал, что средний возраст автомобилей 12-14 лет. Был у нас предыдущий руководитель Управления делами, который приходил и говорил, что автобаза Верховной Рады самая лучшая в нашей стране. Но вот при возрасте автомобиля 12-14 лет как это может быть?

КІСТІОН В.Є. Вони  підтримують автомобілі в такому стані за рахунок фахової та технічної можливості, що, по великому рахунку, якби не вони, то автомобілі  стояли би вже на звалищі.  

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Расскажите о спецфонде, пожалуйста.

НАГОРНИЙ А.М. Автобаза, согласно закона, имеет право на хозяйственную деятельность. Мы оказываем услуги, в первую очередь, за своим основным направлением работы – это транспортные услуги. Также мы оказываем услуги по ремонту автомобилей, стоянка, мойка. Вот это основное. 
За 9 місяців 2015 року нараховано доходів у спецфонді в сумі 1 мільйон 276 тисяч 285 гривень.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Мне просто интересно, что на протяжении трех лет вы его формируете только по 4 миллиона. Вы его никогда не выполняете? Ведь все увеличивается. Вот за эти три года вы ни разу не выполнили на 4 миллиона? Ни разу?

НАГОРНИЙ А.М. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що закладають в 4 мільйони?

КІСТІОН В.Є. Я вам відповім. Державне підприємство готує фінплан, воно як установа має показники по іншій діяльності, тобто 4 мільйони. Якщо ми занизимо план, то він не буде тягнутись, як в принципі і збільшення доходів по спецфонду.
Друге. В нас створена в рамках Управління справами, завтра вже буде перше засідання, балансова комісія, де раз в квартал кожне підвідомче підприємство звітує по результатам фінансової діяльності і по виконанню кожного планового показника. в тому числі завтра буде доповідати, чому він планові показники по спецфонду не виконав у повному обсязі. 

КУПРІЄНКО О.В. Якщо менше зроблять у бюджеті, а більше виконають, тоді будуть проблеми використання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я прошу дуже коротко по їдальні. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У меня есть еще один вопрос по автобазе. По результатам 9 месяцев автобаза и столовая по общему фонду как отработали: с минусом или с плюсом? 

КІСТІОН В.Є. Я хочу вам пояснити, щоб ви розуміли, це дві в принципі різні організаційні форми ведення господарської діяльності: автобаза – це установа, а їдальня – це державне підприємство. 

ПИНЗЕНИК П.В. Переходимо до їдальні. Дотації на утримання збільшуються, зменшуються?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Збільшуються.

ПИНЗЕНИК П.В. Чому?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Мы просимо дополнительно. За прошлый год нам была надана государственная помощь на оплату труда 20 сотрудникам. В этом году мы просим оплату увеличить еще на 15 людей, потому что 20 человек не могут выполнять эти объемы работы, которые есть. Это и делегации, и конференции, и кофе-брейк.   

ПИНЗЕНИК П.В. Объясните, пожалуйста, это разные предприятия обслуживают столовую на Садовой, 3 и дальше?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Одинаковые. 

ПИНЗЕНИК П.В. Почему  стандарт разный?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Я хочу сказать, что исполняю обязанности пока что  2 месяца.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваше мнение, что происходит?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Мое мнение, что немножко разный уровень поваров, потому и разные стандарты. 

ПИНЗЕНИК П.В. Стандарт должен быть единым. Если мы кормим людей, то мы должны их кормить одинаково. 

ДУБРОВСЬКА Л.П. Я сейчас объясню почему. У меня уходит повар, потому что не хочет работать за 1950 гривен в месяц. 

ПИНЗЕНИК П.В. Почему он работает за 1950 гривен, кормя людей под куполом, а здесь нет?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Под куплом есть отдельный кошторис и государство им доплачивает. Тому там я можу платити більшу зарплату людям і вони там тримаються. 

ПИНЗЕНИК П.В. Когда мы будем делать бюджет на следующий год, мы выравняем кошторис? Скажем так, есть нагрузка какая-то  на одну точку, какое-то количество людей, которое там обслуживает, то мы выравняем их по деньгам или нет?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Мы их не выравняем, але зараз люди, які обслуговують додатково представницькі заходи, я можу платити їм зарплату з цього кошторису, а тем людям, которые работают на Садовой, 3 и на Садовой, 3-а, уже делать доплату отдельную со своего дохода. 

ПИНЗЕНИК П.В. Что там вообще с экономикой у этих прекрасных предприятий?

ДУБРОВСЬКА Л.П. С экономикой сложно. 

ПИНЗЕНИК П.В. Это понятно, что сложно, а что вообще происходит?

ДУБРОВСЬКА Л.П. У нас 90% наших доходов уходит на зарплату людям. А ще 10% – це витратні матеріали, це миючі засоби, це ваги, потому что весы нужно обязательно клеймить. Кассовые ленты - это сумасшедшие деньги. Лампи для утримання устаткування, ведь нужно, чтобы в витринах горела лампочка. 12 лампочек в витрину стоят 6 тысяч.  Це устаткування я маю підтримувати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я объясню в чем проблема. Вы поднимете сейчас вопрос об увеличении финансирования, я понимаю куда оно идет. Для того, чтобы это прошло нормально, нужно чтобы люди ощутили изменения.  Для того, чтобы люди ощутили изменения, нужно чтобы пришли те моменты, на которые обращают внимание годами, а именно, качество обслуживания не под куполом, потому что у нас какие-то классы получаются. Это тянется еще с советских времен, и я тут с 1997 года и как тогда были классы людей по уровню обслуживания, так и сейчас это продолжается. 
ДУБРОВСЬКА Л.П. Я прошу прощения, вы хотите сказать, что лучше обслуживают на Грушевского, чем на Садовой, 3 или на Садовой, 3-а?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Наоборот, на Садовой, 3-а обслуживают лучше и кормят лучше, чем у нас под куполом. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ну это спорный вопрос. Я, например, говорю о буфете на втором этаже в этом здании. Он вообще выпадает из общей тенденции. 
И второе. Уберите, пожалуйста, по возможности, я думаю, что это не так сильно будет стоить, но просто позорище, когда в столовой приборы с клеймением или столовые приборы с дырками для того, чтобы не уворовали. Вот это тянется очень долго, но  это наше лицо.  Я готов не кушать там, но чтобы этого не было.

(Іде загальна дискусія)

ДУБРОВСЬКА Л.П. Я видела это все. Я хочу сказать, что это уже убрано и есть новые приборы, а приборов с дыркой и клеймом уже нет.  

КУПРІЄНКО О.В. Вам приходится обслуживать делегации по указаниям Аппарата или еще кого-то и за это не получать оплату, а потом выкручиваться самим?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Нет, у меня такого нет. Є лист і в листі чітко зазначено, що представляється кошторис. Є  відповідальна особа, яка складає меню, потім друкується кошторис цього меню. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я так розумію, що ви прийшли недавно на цю посаду.
ДУБРОВСЬКА Л.П. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Закупочні ціни попередніх періодів. 

ДУБРОВСЬКА Л.П. Была немножко завышена закупочная цена на мясо филе, сырое мясо, где-то на процентов 15. Сейчас уже новый поставщик. например, по мясогастрономии, но мы старого поставщика не убрали, потому что есть люди, которые любят его продукцию, хотя она и дорогая.   

ПИНЗЕНИК П.В. Спасибо. Давайте перейдем к вопросам. 

ЄФРЕМОВА І.О. Скажите, пожалуйста, а вы думаете зарабатывать?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Думаем. 

ЄФРЕМОВА І.О. Потому что смотрите, какой получается абсурд. Вот частинк пришел в арендованное помещение, он платит за аренду, сам договривается с поставщиками, он платит коммунальные услуги и он рентабелен. Вы получаете дополнительно еще и с государственного бюджета и вы не рентабельны. Почему?  Вы расширяете виды своих услуг?

ДУБРОВСЬКА Л.П. Да. В этом году проведены переговоры с руководством Дома офицеров и мы будем делать для них выпечку. Пока их интересует только выпечка. Мы обслуживали Хозяйственный суд Украины. Было разрешение руководства и мы там обслуживали. Мы какие-то деньги заработали. 
Я хочу зарабатывать, я не хочу просить денег. Но в данный момент я никак не смогу без этой помощи. 

ЄФРЕМОВА І.О. Я услышала ответ на свой вопрос. Спасибо. 

КІСТІОН В.Є. Я вам гарантую, що з нового року буде сервіс, естетика та культура.   

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, давайте зараз спробуємо сформулювати наступне перед тим як перейдемо до окремих питань. Якщо я правильно розумію, ми зараз рухаємось по консервативному сценарію: ми намагаємось зберегти те, що у нас є, затвердити проектно-кошторисну документацію на те, що у нас вже почато.

КІСТІОН В.Є. Ви маєте на увазі по капітальним видаткам?

ПИНЗЕНИК П.В.  Я маю на увазі все, що  ми робимо взагалі. 

КІСТІОН В.Є. Є ряд принципових речей, які я тут гарантував, то необхідно, щоб вони були враховані і підтримані вами як народними депутатами. Це в першу чергу, забезпечити  можливість подальшого реформування і реалізації тих завдань, які стоять перед нами. Я вам гарантую, що ми це зробимо.

ПИНЗЕНИК П.В. Що треба, щоб ми не розвалились?

КІСТІОН В.Є. Дивіться, там, де червоний колір, то це видатки, які принципові, які повинні бути забезпечені. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, далі.

КІСТІОН В.Є. По програмі 0111020 є питання по Управлінню адмінбудинками, то необхідно підтримати.  
Далі. "Комуналку" однозначно необхідно забезпечити.  По їдальнях треба підтримати їхні мінімальні потреби, які вони обгрунтували. 
По капітальним видаткам, які ми тут обговорили, створіть, будь ласка, робочу групу,  і ми зможемо в робочому режимі по кожній позиції пройтись і прийняти рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Євсевійович, давайте в принципі затвердимо, що ми будемо робити, коли створимо таку умовну робочу групу. В першу чергу, я був би дуже радий, коли ми будемо працювати далі, визначити спочатку те в чому немає питань. Якщо ми, наприклад, погоджуємось з тим, що нам потрібно закрити питання проектно-кошторисної документації по об’єктам, то треба закривати. Якщо нам потрібно завершити, умовно кажучи, ту саму підстанцію і ввести в експлуатацію, то це потрібно зробити. 
Друге. Потім взятись за основні крупні видатки по основним програмам. Що я маю на увазі? Спробувати вирішити питання з провулком Рильським, спробувати вирішити питання чи будемо ми платити гроші на "Раду" і наступним питанням вирішити мінімальний і оптимальний рівень підтримки підпорядкованих установ, підприємств і організацій, як-то  їдальня і автобаза.  Щось, вибачте за негарне слово, народним депутатам, які будуть голосувати,  необхідно  продати в якості цілісної картинки. Це має бути цілісна концепція, що ми  робимо в наступному році: щоб все не розвалилось, щоб стандарти забезпечення Верховної Ради трошки покращились і щоб ми мали перспективу розвитку. 
Зараз я пропоную перейти до запитань, які залишились у народних депутатів, а потім визначитись, хто з нас буде продовжувати цю роботу і коли ми наступного разу збираємось з проектом.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Самый главный вопрос – зарплата народных депутатов и помошников. 
ПИНЗЕНИК П.В. Я так розумію, що ми виходимо на рівень забезпечення 2012-2014 років. Це складає порядка 17 тисяч гривень, якщо я не помиляюсь.  Який при цьому норматив забезпечення на помічників? Ті ж самі 20 тисяч. 
Компенсація видатків, тобто в розмірі заробітної плати. Тобто ми повертаємось без врахування будь-яких індексацій. Єдине обгрунтування дя цього -  повернення до рівня 2013 року. Це концепція, яка пропонується. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А тут пишуть - на рівні поточного бюджетного періоду планується залишити гарантії діяльності народного депутата.  От мені цікаво, хто отримував? Кошти для компенсації вартості проїзду ви отримували? Кошти на міжміські телефонні розмови я не отримувала. Кошти на відрядження помічників - перший раз  чую. Кошти для компенсації вартості житла. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Миколаївна, що у нас в складі компенсації видатків на здійснення депутатської діяльності? В оці 17 тисяч що туди забито?

СОВЕНКО О.М. Там забито на рівні оплати праці членам комітету. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Миколаївна, що нам робити з компенсацією видатків на транспорт?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Нам же платили, потім перестали платити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я маю на увазі принципово: ми платимо всім чи платимо за зверненням?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ми проголосували, автоматично нам нараховували.  

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У нас отдельное решение регламентного комитета было по этому вопросу. 

СОВЕНКО О.М. Справа в тому, що є роз’яснення. Ми отримали проект рішення від Головного юридичного управління, де вони прописали, якщо це компенсація, то треба, щоб були документи. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Послухайте, я не користуюсь автотранспортом Верховної Ради, я використовую свій автомобіль і мені нічого не виплачують. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Законодавство зараз не передбачає надання підтверджуючих документів для одержання компенсації на транспорт. Відповідно було рішення регламентного комітету, що платити всім, а не проти представлення транспортних документів, наприклад, залізничних квитків, тобто  автоматичне нарахування.  

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, що ми вирішуємо з цим питанням?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. У нас кошторис не затверджений, ви можете перекинути зі статті на статтю. 

КІСТІОН В.Є. Послухайте, шановні, я вам відповідаю, що не можна, тому що у державному бюджеті видатки здійснюються у відповідності до програмно-цільового методу. З однієї програми на іншу я не можу перекинути. 

СОВЕНКО О.М. У нас виходить, що заробітна плата з врахуванням перекидки на підручники, а ще десь порядка 9 мільйонів є видатки на оплату праці і 11 мільйонів на відшкодування коштів виконання депутатських повноважень.  

ПИНЗЕНИК П.В. Що з ними?

КІСТІОН В.Є. Або вони обнуляться, або у нас там є зобов’язання перед помічниками народних депутатів, яким не відшкодовано за потребою. 

ПИНЗЕНИК П.В. Що з цим?

КІСТІОН В.Є. Є рішення суду, виплачуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Там ще була заборгованість, по яку просто не приходили. 

КІСТІОН В.Є. Там 6 мільйонів. Якщо виплатити всім помічникам народних депутатів, яким не відшкодовано, то необхідно 6 мільйонів. Нам потрібна проста формальність здійснити ці видатки, які непередбачені в бюджеті 2015 року. Рішення суду ми не оскаржуємо, а зразу виплачуємо. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так будуть нам відшкодовувати ці 2300?

КІСТІОН В.Є. На підставі пред’явлених відповідних документів.
ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Яких?

КІСТІОН В.Є. Документи на проїзд. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. От я їжджу своїм автомобілем. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Миколаївна, якщо приходить якесь рішення нашого комітету, в чому б воно не полягало, не потрібно ходити в казначейство і до Теплюка. Вірніше, ходити треба, але з нами.  Якщо це наше рішення, то ми разом ідемо до Теплюка і питаємо: можемо ми платити чи не можемо і що нам за це буде, якщо не будемо платити. Але робити щось з приводу нашого рішення без нашої участі це зовсім неправильно. 

СОВЕНКО О.М. У нас немає жодного офіційного документу з приводу того, що це написав хтось інший, тому що  ці зміни готувались на підставі Податкового кодексу і на пропозицію податкового комітету. 

КІСТІОН В.Є. Павло Васильович, ми обов’язково врахуємо вашу пропозицію. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я підозрюю, що ми можемо від цього відмовитись, депутати відмовляться, при умові, що дійсно пройде 171720 на помічників. Я думаю, що це всіх влаштує.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги,  я просто вас інформую, що на відміну від інших народних депутатів я свого часу не переписав на своїх помічників з 17 тисяч розподіл на 12 тисяч. Тому що я звик жити за законом і коли порушується закон, то я не роблю ті речі, які не дотримують закону.
На сьогоднішній день у мене вже третій місяць помічникам не нараховується зарплата і мене це влаштовує, тому що це якраз факт підтвердження порушення Конвенції Міжнародної організації праці про примусову працю.  Для того, щоб Верховна Рада України прославилась ще і примусовою працею, то я інформую вас, що створюю прецедент, тобто наступного тижня ми звертаємось до суду, підготовлені вже всі документи. Коли бухгалтерія пише, що народним депутатам України встановлено посадовий оклад і так само як фонд заробітної плати помічникам розпорядженням Голови Верховної Ради, то якщо це для вас документ і ви готові прийти до суду і доказати, що це законно, то я готовий з вами судитись. 
Далі. Коли посилаються на норму, що з квітня 2015 року Голова Верховної Ради України підписав розпорядження на основі Закону України "Про бюджет 2014 року", то я вам як бухгалтеру доповідаю, що Закон про бюджет діє тільки в межах календарного року і не може бути посилань в розпорядженні 2015 року на бюджет 2014 року. Саме тому просто інформація вам, що трохи посудимось, я знаю, що ми виграємо, бо у нас всі підстави є, але кошторис наступного року треба закладати на підставі закону, але доплата буде стосуватись не тільки одного помічника народного депутата України або там двох чи трьох, доплата буде стосуватись усіх помічників.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Розумієте, є один момент. Ви за часів злочинної влади накопичили коштів, щоб платити своїм помічникам. Я як державний службовець не мала такої змоги, тому приходиться підписувати те, що бухгалтерія каже. 

ПАПІЄВ М.М. Вам треба було спитати, на підставі якого закону це робиться. Я роблю простіше: я віддаю зарплату народного депутата України своєму помічнику. Я живу без зарплати.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Це ви бідуєте.

ПАПІЄВ М.М. Опозиція має бути гонимою, бідною і без грошей. Але якщо Верховна Рада України буде вчиняти в той спосіб, в який вчиняєте ви, то це може дуже погано завершитись. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. У нас є висновок юридичного департаменту, що все законно. 

ПАПІЄВ М.М. Так чому я іду в суд? Для вам там може підпис шановного пана Теплюка щось там велике і високе, а у меня все подвергается сомнению.  

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Миколаївна, треба подивитись, яке там роз’яснення підписав Теплюк. 

ПАПІЄВ М.М. Мені дуже не хотілось би судитись, але ви мене змушуєте, бо людям вже третій місяць не нараховують зарплату.  Я не хочу судитись з Верховною Радою, але ви мене примусите. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, можемо підбити попередні підсумки? Проект рішення, який запропонований, він що передбачає. Інформацію ми беремо до відому, то це само собою. Те, що ми будемо доопрацьовувати з комітетом, то це теж зрозуміло. Давайте визначимо конкретні строки і хто буде цим займатись і на наступне засідання вже винесемо проект, який ми могли б попередньо обговорити. 
Я пропоную від комітету цю роботу доручити Дмитру Валерійовичу. Хто хоче до нього приєднатись для роботи з Володимиром Євсевійовичем?  Олег Васильович та Ірина Олексіївна приєднаються. Тоді виносимо на наступне засідання доопрацьований проект, це вже буде спільне завдання. 
ЄФРЕМОВА І.О. До рішення комітету там надаються ще пропозиції.

ПИНЗЕНИК П.В. Так, надаються ще і пропозиції. Ми затверджуємо саме в такому вигляді. Я вам скажу, що думав буде гірше, чесно. Я вважаю, що перспективи є, принаймні, по тому мінімуму, який потрібний для Верховної Ради ми абсолютно можемо пройтись і забезпечити видатки, тим більше, що у нас таке лоббі в Кабінеті Міністрів України.  

КІСТІОН В.Є. Згідно закону кошторис доповідається першим при другому читанні Закону про державний бюджет і в принципі при затвердженні кошторису всі фінансові служби зобов’язані його виконувати. Якщо цифри в бюджеті відрізняються від кошторисних, то шляхом списання інкасо ці видатки повинні проводитись. Так передбачає законодавство.  

КУПРІЄНКО О.В. Але Закон про державний бюджет на 2016 рік в цьому році прийнятий не буде. 

КІСТІОН В.Є. Я вам пояснюю як закон пише. 

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Дмитро Валерійович.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я тщательно готовился. Мне бы хотелось, чтобы через неделю мы учли все пожелания, которые наработали. Это первое. И самое главное – у нас из года в год приносят только убытки предприятия, которые входят в структурное подразделение Аппарата. В конце концов давайте мы попробуем привести в какую-то норму: реорганизовать, оптимизировать. 
Когда мы говорили о злощасном журнале "Виче", это же вы у нас только первый раз на заседании, я вам расскажу. Приходят к нам и говорят – журнал "Виче", проходит две недели, опять приносят, что надо увеличить. Это как анекдот у нас идет. Мы не один раз поднимали этот вопрос как относятся вообще к регламентному комитету. Один из этих показателей – мы приняли решение выплачивать народным депутатам без дополнительных. Прошло 9 месяцев, а оказывается, что принял там что-то регламентный комитет, но вы там себе принимайте, а мы будем руководствоваться чем-то. 
Надо, чтобы мы выработали какой-то документ, под которым мы готовы будем расписаться как члены регламентного комитета, а в Верховную Раду, вот Павел Васильевич сказал, мы должны что-то  депутатам продать. Так бы мне хотелось, чтобы мы, первый раз утверждая кошторис, в прошлом году бортанули регламентный комитет, а в этом году хорошо, что мы хотя бы его утверждаем. Так мне хотелось бы, чтобы в Верховную Раду  вынесли в первый раз кошторис, который покажет всем депутатам, что проходит какая-то оптимизация. 
И самый основной вопрос – это зарплата. Я тут посмотрел, мне дали два проекта. Один проект – 6109, фонд оплаты помошникам -12218. Смотрю второй проект – то же самое 6109, а фонд оплаты труда – 20 тысяч. Мне просто интересно, к чему привязались. Есть постановление Верховной Рады от 2000 года, где четко прописали: зарплата помошников – это две зарплаты народного депутата. Из чего вообще исходили? 6 тысяч, а там 20 тысяч.        
Если мы принимали на 2015 год с учетом зарплаты народного депутата – 17 тысяч и на помошников – 34, то на 2016 год мы принимаем 6 и 12, но кардинальной экономии мы не увидим. Поэтому давайте принимать проект постановления, в котором все, и народные депутаты в том числе, почувствуют изменения.  

ПИНЗЕНИК П.В. Не думаю, що будуть якісь принципові застереження проти цієї позиції. Володимир Євсевійович, ви хотіли щось сказати? Будь ласка.
КІСТІОН В.Є. Я хотів би подякувати шановним народним депутатам. Ми готові якісно співпрацювати, якщо це направлено безпосередньо на конструктив і на відповідний результат. У мене є пропозиція, щоб з завтрашнього дня почати працювати по кожній позиції, по кожній програмі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я хочу сказати, грубо можливо, але вже без фантастики і на результат, тобто ми вже ідемо на Верховну Раду з цим. 

ЄФРЕМОВА І.О. Я закінчу  маленькою ремаркою. В мене теж є багато зауважень такого плану, що і на цей рік заложені всі закупівлі державні до 100 тисяч, тобто без проведення тендеру і так далі. Ми це будемо обговорювати у вузькому колі. 
Ще одна маленька ремарка. Я як голова підкомітету зроблю все, якщо ми не приймемо кошторис, то ні єдина людина в Апараті Верховної Ради зарплату не отримає.

КІСТІОН В.Є. Я вас підтримую, що ні одна людина не отримає в Апараті Верховної Ради зарплату. 

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, а керівництво Верховної Ради їздить на автомобілях, які утримуються ДУСею чи нами?

ПИНЗЕНИК П.В. Нами. 

ПАПІЄВ М.М. Я вчора прочитав звіт компанії "Мерседес" і треба буде уточнити це. Україна зайняла перше місце в Європі з продажу броньованих мерседесів і там написано – продано 21 штуку для органів влади України. Я прочитав це і мені якось дико стало. 

КІСТІОН В.Є. Я можу сказати, відповідаючи за кожне слово, що броньованих мерседесів не було і немає на даний час. 

(Шум у залі)

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, хто за проект рішення,  який  є запропонований у ваших матеріалах, прошу голосувати. Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно. Дякую.
Розглядаємо третє питання – про проект Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" (щодо удосконалення порядку надання згоди на затримання та арешт суддів), внесений народними депутатами України Князевичем, Романюком (реєстр.№ 3208 від 02.10.2015) (Комітет головний). 
Колеги, я прошу зосередитись, бо питання дуже серйозне. Я софрмулюю дуже коротко. Як зараз вноситься подання на суддів на притягнення їх до кримінальної відповідальності ( це комітет Князевича). Вносяться вони за поданням Голови Веховного Суду України. Він таких повноважень відповідно до законодавства не має і, вибачте, мати не хоче, тому що це в нього конфлікт інтересів і хто буде представляти це обвинувачення. Генеральна прокуратура, яка дає подання на Голову Верховного Суду, щоб той його представляв у Верховній Раді, підтримувати це подання не збирається, так само як і по народним депутатам, і, вибачте, нічого не робить. 
Тому виникає питання, якщо Генеральна прокуратура здійснює розслідування, то хай вона ці подання на Верховну Раду робить і ці ж подання  підтримує.  Хай сюди приходить слідчий і хай слідчий в комітеті, так само як у нас по народним депутатам, то хай  в комітеті Князевича розповідає в чому суть звинувачення. Перекидається це як гаряча картопля. Генеральна прокуратура не хоче цього робити, але за законом зобов’язана, тому що це, власне, тільки її повноваженням може бути.  
Тому є пропозиція законопроект, який запропонований депутатами Князевичем і Романюком, підтримати за основу.

ПАПІЄВ М.М. А що нам ще законодавство каже? Що там в Конституції сказано?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А якщо Генпрокуратура не буде займатись слідством?

ПАПІЄВ М.М. У нас ще Вища рада юстиції, у нас є Вища кваліфікаційна комісія суддів.

КУПРІЄНКО О.В. Давайте включимо і не будемо тут обговорювати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Коли голова вищої судової інстанції має підтримувати обвинувачення щодо судді у Верховній Раді України, це не нормально.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте уже голосовать. Це просто до включення в порядок денний.

ПИНЗЕНИК П.В. Ще раз. Передбачається, що подання на суддів про притягнення до кримінальної відповідальності вносить Голова Верховного Суду. 

ПАПІЄВ М.М. Це ми знаємо. Що Конституція каже?

ПИНЗЕНИК П.В. Конституція визначає виключно перелік повноважень. 

(Іде загальна дискусія)

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Стаття 126 і 149 Конституції говорять, що суддя не може без згоди Верховної Ради затриманий чи заарештований до винесення обвинувального вироку суду. 

КУПРІЄНКО О.В. Це тільки по криміналу. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Порядок розгляду про згоду на затримання судді Конституційного Суду, судді суду загальної юрисдикції визначено главою 35 Регламенту.

ПАПІЄВ М.М. Крім цього, там є під цією статтею Конституції України якесь рішення Конституційного Суду України? Не думаю, що Конституційним Судом України не було в розгляді цього питання і немає рішення Конституційного Суду по тлумаченню цієї норми. 

(Іде загальна дискусія)

КУПРІЄНКО О.В. Давайте включимо в порядок денний. 

ПАПІЄВ М.М. Це ініціатива прокуратури?

ПИНЗЕНИК П.В. Це ініціатива комітету  Князевича, який вимушений ці питання розглядати. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Павло Васильович, скажіть мені, будь ласка, коли зміняться повноваження Генеральної прокуратури, в неї слідство заберуть.

ПИНЗЕНИК П.В. Питання не в слідстві навіть, а в тому, хто буде представляти обвинувачення у Верховній Раді. У будь-якому випадку від імені держави підтримують обвинувачення як в судах, так підтримують і в Верховній Раді. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я зрозуміла. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, голосуємо за включення до порядку денного. Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно. Дякую. 
Четверте питання – про проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян" (щодо звернення громадян з електронною пропозицією законопроекту через офіційний веб-сайт Президента України), внесений народним депутатом України Фельдманом. Ми тут не головні. У нас є висновок, який вказує на те, що зареєстровано без  дотримання вимог Регламенту, вказано, що відсутнє фінансово-економічне обгрунтування.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Пропоную підтримати висновок комітету.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо ми підтримуємо висновок, то направляється до Комітету з питань прав людини. Хто за? Хто проти? Хто утримався? Одноголосно. Дякую.
П’яте питання – про внесення змін до розкладу засідань та плану роботи комітету. Пропонується провести семінар у грудні. Він у нас був запланований попереднім розкладом засідань на 11 листопада. А 11 листопада пропонується попрацювати з кошторисом. Логічно? Давайте тоді внесемо зміни до розкладу засідань. 

ПАПІЄВ М.М. А що 9 грудня?

ПИНЗЕНИК П.В. 9 грудня – це середа, пленарний тиждень. Ми ж знову внесли зміни в календарний план і тепер працюємо 9 грудня в пленарному режимі. 
Давайте підтримаємо. Хто за запропоноване рішення, прошу голосувати. Дякую, одноголосно. 
Тепер додаткове питання. Про звернення народного депутата Кривошеї щодо проектів законів України ( реєстр. № 2430, реєстр.№ 2430-1 і реєстр.№ 2820). Колеги, ми маємо нездорову ситуацію, на яку я дуже прошу, маючи формальний привід у вигляді звернення народного депутата Кривошеї, відреагувати. Ситуація в принципі неодноразово повторювалась, в даному випадку вона має дещо кричущий характер. В даному випадку ми маємо привід відреагувати.
Смисл полягає в наступному. Реєструється проект закону № 2430, після цього цей №2430, незалежно від його змісту, направляється на доопрацювання в Комітет з питань податкової і митної політики. Після цього в строках, встановлених Регламентом, реєструється до нього альтернативний № 2430-1, який направляється в той же самий комітет. Вияснивши позицію членів комітету з приводу цих законопроектів, яка є негативною, автори першого законопроекту кажуть, що не хочуть і відкликають основний законопроект, до якого вже зареєстрований альтернативний та вносять інший на заміну з іншою назвою за тим же самим змістом. Враховуючи іншу назву, добиваються, що цей законопроект розподіляється на інший комітет. Тепер ми маємо в Комітеті з питань податкової і митної політики законопроект реєстр.№ 2430-1, тобто альтернативний і не маємо основного, до якого він альтернативний. 

ПАПІЄВ М.М. А головний під іншим номером і в іншому комітеті.

ПИНЗЕНИК П.В. Так. Це вже просто дійшло до маразму. 
В чому проект рішення полягає? Він полягає в тому, щоб рекомендувати Апарату при формуванні порядку денного засідань включити ці законопроекти разом, звернути увагу Апарату на те, що це вже, вибачте, безпредел, написати про це Гройсману. 

КУПРІЄНКО О.В. А то він не знає? Він розподіляв комітети.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Він може і не знає. 

ПАПІЄВ М.М. Вони написали, так я зрозумів, в назві закону вони змінили і написали слово "здоров’я".

ПИНЗЕНИК П.В. Наступне. Розглядати ці два законопроекти разом, і якщо один буде підтримано в першому читанні, обидва законопроекти відправити в один комітет для підготовки до другого читання. Це теж написати в рішенні. Хоча з такими, вибачте, гарними розкладами я сумніваюсь, що хоч один з них пройде. 

ПАПІЄВ М.М. Воно де зараз? В якій стадії проект закону № 2820?

ПИНЗЕНИК П.В. По №2820 є рішення Комітету з питань охорони здоров’я про підтримку його за основу. 

ПАПІЄВ М.М. Треба звернутись до Голови Верховної Ради Гройсмана, щоб змінив головний комітет. 2430 і 2430-1 – це Комітет з питань податкової та митної політики, щоб  законопроект № 2820 було повернуто до головного комітету у зв’язку з тим, що він по суті є той же, просто підміна понять, щоб головним був Комітет з питань податкової і митної політики.

ПИНЗЕНИК П.В. Я би з задоволенням це запропонував, але на тій стадії законодавчого процесу вже неможливо міняти комітет, вже розглянуто в першому читанні. Є рекомендація головного комітету по 2820 про підтримку його за основу, він вже переданий для розгляду.  
    
ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Він включений в порядок денний?

ПИНЗЕНИК П.В. Так, обидва. 

ПАПІЄВ М.М. По-перше, тут треба бити по руках. По-друге, Апарату треба дати по одному місцю. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, можемо доповнити наступним чином. Ми можемо написати окремого листа з приводу роботи сектору реєстрації, хоча це повноваження Голови Верховної Ради.  Не можна посилатись, що хтось там щось не те підготував. Голова Верховної Ради визначає головний комітет. 

ПАПІЄВ М.М. Розумієте, є затверджені предмети відання. По-друге, предметом цього законопроекту, як я зрозумів, є оці врегулювання питання акцизів. Це все про гроші і воно не може бути предметом відання Комітету з питань охорони здоров’я. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Олег Васильович.
 
КУПРІЄНКО О.В. Шановні колеги, у нас є велика проблема в роботі Верховної Ради в тому, що сидить технічний представник Апарату Верховної Ради, який намагається визначити, який законопроект є альтернативний, а який ні. Регламентом не передбачено, хто визначає альтернативність законопроекту, немає в нас такого. Виходить, що визначити альтернативність законопроекту може тільки комітет, який визначений головним, тому що в комітеті є фахівці. Тут є певна колізія в Регламенті в тому що сказано, що так, якщо я сам подаю, тоді  можу визначити і сказати, що це я подаю альтернативний до такого. Якщо я такого не говорю, а він може бути буква в букву схожий з тим, що ви тільки що подали, Апарат Верховної Ради не має права писати, що цей законопроект альтернативний попередньому. Тому тут нам треба дати роз’яснення тому ж Апарату і чітко розказати, якщо народний депутат подає законопроект і каже, що це альтернативний тому, що там є.   
В даному випадку народні депутати, які подали законопроект по суті альтернативний, по назві інший і не заявили про це, вони нічого не порушили. Це мав побачити або Голова Верховної Ради, який є розпорядником, якщо в його службі недостатньо фахівців, які б йому підказали, що це не туди, не в той комітет, значить це невідповідність професійного рівня служби Голови Верховної Ради.  

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Олег Васильович, ви це питання піднімали неодноразово. Вам комітет вже доручав написати відповідного листа Гройсману. Ви його написали?

КУПРІЄНКО О.В. Так.

ПАПІЄВ М.М. Ні.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Де? Покажіть копію. 

ПАПІЄВ М.М. На комп’ютері. 

КУПРІЄНКО О.В. Добре, зрозумів.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Його ж треба зареєструвати, внести, підписати. 

КУПРІЄНКО О.В. Тоді зразу в мене пропозиція, щоб на наступне засідання поставити це питання в порядок денний і підготувати цей лист. 

ПИНЗЕНИК П.В. У мене немає жодних застережень, давайте підготуємо. 

КУПРІЄНКО О.В. Одна фраза. Я пам’ятаю, коли подавав Закон про зміни до Закону про адвокатуру, то приніс 100 з чимось сторінок, а хтось там до цього зареєстрував зміни у дві статті. От мені кажуть, що він альтернативний. А я кажу, та який він альтернативний, коли там зміни у дві статті, а в мене 130 сторінок? Та добре, що я встиг подати в останній день. Але не має права той працівник, який сидить в Апараті Верховної Ради і штампи ставить, хто він такий, що буде визначати, що законопроект альтернативний.

ЄФРЕМОВА І.О. Мы сейчас говорим о депутатской этике. Мы должны достучаться до каждого депутата и сказать, что если ты взял на сайте Верховной Рады закон, просто его переписал и два предложения поменял, то это просто некрасиво. Вот и все.      

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, затверджуємо проект рішення? Тоді давайте проголосуємо. Хто за цей запропонований проект рішення. Хто проти? Хто утримався? Одноголосно. Дякую.
З приводу рекомендацій щодо роботи сектору реєстрації законопроектів, давайте спробуємо відпрацювати це питання.

(На цьому стенографування засідання припиняється)