СТЕНОГРАМА
засідання Комітету Верховної Ради України
з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України

28 травня 2015 року

ПИНЗЕНИК П.В.  Шановні народні депутати! Шановні представники засобів масової інформації! Пане Генеральний прокурор! Інші присутні! Я прошу тиші в залі. Колеги і присутні, я прошу тиші в залі. Дякую. 
На засіданні Регламентного комітету присутні 8 народних депутатів, членів Комітету при списочному  складі 10 осіб. Це означає, що у нас є кворум, ми можемо розпочинати наше засідання.
 На засіданні присутні: Генеральний прокурор України Шокін Віктор Миколайович, старший прокурор відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України, радник юстиції Багнюк Олег Ігорович, народний депутат України Клюєв Сергій Петрович, адвокат народного депутата України Клюєва Сухов Юрій, адвокат народного депутата Клюєва Синицина Марина, експерти Луі Дж. Фрі, Юджин Салліван, Майкл Мак Колл, Джеффрі Айверсон, Юджин Салліван-молодший, Річайрд Сойєр, Норберт Весс, Філіп Вернер Марш, Розанов Костянтин, перекладач Трикоз Ксенія Григорівна.
На порядок  денний виноситься одне питання – про розгляд подання, підтриманого та внесеного до Верховної Ради України генеральним прокурором України Шокіним Віктором Миколайовичем від 12 травня 2015 року, про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України Клюєва Сергія Петровича, № 13/1-27 (вихідний). 
Шановні колеги! Які є пропозиції і застереження щодо проекту порядку денного засідання комітету? Якщо немає застережень та пропозицій, прошу підтримати проект рішення. Хто за? Дякую. Одноголосно. 
Шановні народні депутати! Нагадую, що на нашому засіданні вчора ми затвердили рішення щодо порядку розгляду подання Генерального прокурора про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва Сергія Петровича. Це рішення передбачає  в першу чергу надання слова для інформації генеральному прокурору України Шокіну Віктору Миколайовичу щодо подання. 
Я прошу до слова Віктора Миколайовича.

БОНДИК В.А. Я перепрошую, як щодо мого звернення?

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте, представтесь, будь ласка.

БОНДИК В.А. Бондик Валерій Анатолійович. Я передав вам звернення, яке стосується регламентних питань.   

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте, у нас порядок денний сьогодні не передбачає розгляду інших питань. Я вас запрошую на будь-яке засідання Комітету, ми зможемо розглянути питання, яке ви ставите. Наразі я не готовий вам надати інформацію.
 Я прошу вибачення. Вікторе Миколайовичу, в порядку процедури ми надамо слово народним депутатам, які бажають висловитися з порядку денного, а потім приступимо до розгляду по суті.

ШОКІН В.М. Немає питань. 

ПИНЗЕНИК П.В. Вікторе Васильовичу, будь ласка.

БОНДАР В.В. Дякую. Шановний Павле Васильовичу! Шановні колеги! Знаєте, я просто виходжу з принципу раціональності, щоб сьогоднішнє засідання було більш-менш раціональним, бо ми якщо зараз підемо просто вже в слухання, ми по суті перейдемо в такий напівсудовий процес, будемо вже заслуховувати сторони, розбиратися з матеріалами, вивчати матеріали, слухати всіх присутніх. І цей процес вже тоді піде на 5-7 годин, я розумію, враховуючи кількість експертів, представництво Генеральної прокуратури, сторона, яка  сьогодні обговорюється і так далі. 
Але я подивився попередні матеріали, подивився все, що у нас є на сьогоднішній день, все, що ми зібрали нарешті в єдиний якийсь комплект документів, і в мене є питання більш раціональне, я думаю, пропозиція. Ми на попередніх засіданнях Комітету мали величезну кількість додаткових запитань до Генеральної прокуратури у зв'язку з тими матеріалами, які отримали. Я, на жаль, учора, коли почав готуватись до цього засідання, перебрав усі документи і побачив одну прикру статистику. 
У нас було 82 додаткових запитання по суті справи, щоб ми могли об'єктивно розібратися з доказами і вивчити ці докази по звинуваченню відносно народного депутата Клюєва Сергія Петровича, які надійшли з боку прокуратури. На жаль, із 82 питань, які ми поставили перед Генеральною прокуратурою, ми отримали відповідь всього на 11 питань, і то – частина відповідей "відсилочні", мовляв, читайте в матеріалах, все там є. І коли починаєш вивчати, ми бачимо ситуацію, що справа не кримінальна, а більше цивільно-правова. Є якісь відносини між акціонерами – це більш корпоративний конфлікт, при тому, що акціонерами виступають навіть не сторона, яку ми сьогодні розглядаємо, а там зять Сергія Петровича Клюєва, цивільних спорів не було, господарських спорів не було, додаткових матеріалів ніяких ми не отримали, нічого з матеріалів ми не маємо, доказової сторони немає. 
Тобто якщо дивитися на підсумок того, до чого сьогодні ми можемо прийти, то з точки зору раціональності було б правильніше відправити ці всі матеріали знову до прокуратури, запропонувати рішення зразу Комітету, нехай вона або готується і підготує всі матеріали комплексно і якісно, або взагалі Регламентний комітет зможе прийняти на підставі всього, що у нас є, а нічого толком немає: ні доказової бази, ні документів, а просто повернути в Генпрокуратуру ці матеріали.
Тому я пропоную поставити це на голосування і прийняти рішення: чи ми розглядаємо далі, чи спробуємо з самого початку вивчати матеріали, коли вони дійсно будуть.

ПИНЗЕНИК П.В. Перед тим як ми перейдемо до розгляду питання по суті, чи є в когось пропозиції щодо процедури розгляду.
Віктор Васильович, як я правильно розумію вашу пропозицію, ви пропонуєте не переходити до розгляду по суті, а одразу прийняти рішення про повернення матеріалів до Генпрокуратури.

БОНДАР В.В. Немає матеріалів. 82 питання поставили і на 11 лише отримали відповіді. І то відповіді такі, що читайте матеріали. Та що там читати?

ПИНЗЕНИК П.В. Сформулюйте пропозицію до голосування або запропонуйте її проголосувати потім, коли будемо приймати рішення.

БОНДАР В.В. Я пропоную відправити матеріали у Генпрокуратуру, хай нормально готують відповіді, щоб ми могли реально вивчити всі обставини і прийняти відповідне рішення.
Згідно Регламенту частина четверта статті 220, то це якраз і є наш обов’язок, вивчивши всі матеріали і докази, прийняти рішення і відправити до Генеральної прокуратури це питання. Це надзвичайно резонансна суспільна справа, а матеріалів немає. Ми будемо зараз на слух вивчати справу, слухати обидві сторони як вони змагаються між собою, хто краще про все розкаже.
Я пропоную проголосувати і відправити матеріали у Генпрокуратуру. Ми не маємо відповіді на 80 відсотків питань.
ПИНЗЕНИК П.В. Володимир Юрійович Арешонков.

АРЕШОНКОВ В.Ю. У мене в принципі якби в продовження цієї теми питання до головуючого. Ми давали перелік питань, на які хотіли отримати відповіді або матеріали. З відповіді Генерального прокурора всі питання, які поставив особисто я, було визначено, що вони є таємницею слідства, тому надані бути не можуть. В зв’язку з чим я задаю питання: сьогодні, якщо я буду задавати питання, які я поставив, якщо вони є таємницею слідства, ми так само не отримаємо на них відповідь?
Якщо це так, то тоді, скажімо, я не отримав необхідних матеріалів. Як бути з цим я не знаю.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, в порядку інформації. Було надіслано до Генпрокуратури запит щодо надання відповідей на 82 питання. Стислі роз’яснення, надані Генеральною прокуратурою на 11 питань. На питання 39, 54, 82 фактично відповідь не дана через відсутність або підстави, або відомостей. 
Стосовно сімдесяти одного питання Генпрокуратурою відповіді надані не були, а  саме, на питання з 1-го по 38, 40, 41, 43, 44, з 46 по 53, з 55 по 58, з 61 по 66, 79, 81. Якщо ви пам’ятаєте, колеги, ми умисно не обособлювали питання, від яких народних депутатів вони надходили, і це питання від різних народних депутатів, які є членами Комітету.
Давайте можливо в порядку розгляду надамо слово Віктору Миколайовичу і він нам скаже, чи буде можливість одержати інформацію на ті питання, які були задані. А потім вже перейдемо до розгляду по суті.
Віктор Миколайович, можете повідомити щось на запитання Володимира Юрійовича?

ШОКІН В.М. Я можу говорити в повному обсязі чи тільки на питання відповідати? На питання. 
Якщо деякі шановні депутати не знають, що таке таємниця слідства, то це досить прикро чути. На жаль, воно є. І  я думаю, що пізніше, якщо ви забажаєте, почуєте відповіді та підтвердження винуватості пана Клюєва, але це буде зроблено пізніше, після мого виступу.
Ви мене зрозуміли?

АРЕШОНКОВ В.Ю. Так, я вас зрозумів.

ШОКІН В.М. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, ми можемо надати слово Віктору Миколайовичу і переходити до заслуховування його інформації? Якщо ви наполягаєте на тому, щоб ми не починали обговорення, поставили відразу на голосування питання про направлення матеріалів до Генпрокуратури на доопрацювання, то ми можемо поставити це питання на голосування.

КИШКАР П.М. Ми вже проголосували за порядок денний і ми не маємо права вносити зміни. Або тоді треба змінити порядок денний.
Ми говоримо про розгляд подання. І дійсно, читаючи Закон «Про Регламент Верховної Ради», там немає можливості нашому Комітету не слухати, навіть не маючи підстав. Тобто ми, Віктор Васильович, зобов’язані прослухати, а потім, якщо ми бачимо, що немає підстав і немає доказової бази, прийняти рішення Комітету про повернення Генпрокуратурі цих матеріалів.

БОНДАР В.В. Я підтримую Павла Миколайовича, просто хотів запропонувати раціональний шлях, щоб не витрачати часу. Але я готовий піти по довгому шляху, то давайте заслухаємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Миколайович, вам слово.
ШОКІН В.М. Дякую. Шановні народні депутати, представники ЗМІ та всі присутні, 12 травня цього року мною було підтримано та внесено до Верховної Ради України подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України Клюєва Сергія Петровича. Голова Верховної Ради України, виконуючи вимоги статті 218 Регламенту Верховної Ради України, перевіривши та визнавши ці подання такими, що відповідають усім регламентним нормам, доручив вашому Комітету надати висновок щодо цих подань.
Як випливає із звернення Комітету до Генпрокуратури України, Комітет з цього питання провів вже три підготовчі засідання: 15, 20 і 27 травня. 26 травня цього року мною на запит Комітету надана вмотивована, підкреслюю, вмотивована відповідь  на звернення від 21 травня цього року.
На сьогоднішньому засіданні Комітету на виконання статті 220 Регламенту я готовий підтвердити членам Комітету достатність, законність і обгрунтованість подання та законність одержання доказів, як це і передбачено Регламентом. Але хочу зазначити і наступне, що питання, яке має бути зараз розглянуто Комітетом, є виключно процедурним питанням, реалізація якого не може бути здійснена шляхом порушення ним норм КПК та інших законів України.
Виконавши регламентні норми, передбачені статтею 220 закону щодо своєї особистої участі у засіданні Комітету, я сьогодні підтверджую достатність, законність і обгрунтованість подань та законність одержання доказів. У разі, якщо депутати, підкреслюю, члени комітету, мають бажання отримати більш детальну інформацію щодо обгрунтування подання, то в такому разі ми переходимо у площину розкриття відомостей досудового слідства. У такому випадку ми зобов’язані це зробити з дотриманням вимог статті 222 КПК України – це недопустимість розголошення відомостей досудового слідства та статті 290 КПК України – відкриття матеріалів іншій стороні. 
У зв’язку з тим, що досудове слідство по цьому кримінальному впровадженню триває та буде ще тривати, виникає вже процесуальна необхідність щодо вилучення з зали на час проведення цього засідання всіх осіб, крім народних депутатів – членів Комітету; та письмове попередження народних депутатів – членів Комітету, щодо нерозголошення відомостей досудового розслідування як вимагає норма статті 222 КПК України.
Тому я прошу Комітет визначитись з позицією: чи переходимо ми до надання більш детальної інформації обгрунтування подання, що тягне за собою розкриття відомостей досудового розслідування, чи достатньо того, що Генеральний прокурор України, надавши вмотивовану відповідь Комітету, взявши особисту участь у цьому засіданні Комітету та підтвердивши достатність, обгрунтованість та законність подань, виконав усі процедурні вимоги Регламенту Верховної Ради України. На ваш розсуд, шановні, будь ласка, визначайтесь.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, прозвучала інформація Генерального прокурора України. І по суті, якщо я правильно розумію суть пропозиції, тут прозвучало клопотання про проведення закритого засідання Комітету і надання відповідної підписки про нерозголошення результатів слідства з боку народних депутатів – членів Комітету.
Наступне. Я нагадую народним депутатам, що на одному з засідань Комітету було прийнято рішення про те, що всі засідання, присвячені розгляду подань про дачу згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва, будуть проводитись нашим Комітетом відкрито, за участі засобів масової інформації і відповідне рішення про проведення закритого засідання буде обговорюватись окремо.
Таким чином, якщо ми розглядаємо клопотання, прошу висловитись по суті.

БОНДАР В.В. Шановні колеги, я все ж таки наполягаю, як ми на минулому засіданні визначились, ще раз хочу підтвердити нашу позицію, що КПК передбачена тільки одна обставина, яка може робити судове засідання закритим – це наявність державної таємниці в матеріалах слідства і в матеріалах справи. Регламент Верховної Ради, який затверджений законом України, передбачає відкритість та гласність прийняття рішень Комітетом та розгляд всіх питань. Більше того, враховуючи надзвичайну суспільну вагу цієї справи, багато різних закидів, які відбуваються у суспільстві, там в Інтернеті пишуть про  упередженість окремих членів Комітету, що хтось має домовленості і так далі, я наполягаю на тому, щоб розгляд був публічний, щоб вся країна знала, хто що говорить на комітеті, які в кого позиції, як проходить обговорення цього питання, позиція Генпрокуратури, позиція Клюєва Сергія Петровича, позиція членів комітету. І підсумкова позиція Комітету, щоб дійсно вся країна побачила, що у нас відбувається, яким чином прийнято рішення.
Я не хочу ніяких кулуарних засідань, щоб потім було толкування, хто що говорив, хто як думав і так далі. Тому наполягаю на тому, щоб ми дотримувались того рішення, яке прийняли, щоб розгляд був публічний і відкритий.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто ще бажає висловитись?

ШОКІН В.М. Можна?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

ШОКІН В.М. Я хочу пояснити, шановні народні депутати, що це не судове засідання, а це засідання Комітету. Тому ваша пропозиція щодо таємниці неможлива. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Сергій Петрович.

КЛЮЄВ С.П. Я хочу обратиться к Комитету тоже с просьбой, чтобы сделать открытым заседание. Вот тот вопрос, который ставит Виктор Николаевич, чтобы не присутствовали даже адвокаты, это противоречит Конституции. Помимо этого существует 220 статья Регламента Верховной Рады Украины, которая не дает возможность Генпрокуратуре настаивать на закрытом заседании, кроме случаев, когда существует государственная тайна.
И я бы хотел, чтобы не было никаких передергиваний процесса, чтобы все было публично и открыто. Спасибо.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Павло Миколайович.

КИШКАР П.М. У мене, напевно, більше запитання до Олега Ігоровича: а чи є в матеріалах якась державна таємниця? І то може на цьому припинимо розмову. Якщо є, то скажіть, і ми відповідно до цього будемо приймати рішення. Якщо немає, то давайте зробимо публічно і доступно.

ШОКІН В.М. Безумовно, я повністю з Вами погоджуюсь.  Але ви трошки не розумієте процедуру питання. Державна таємниця при судовому розгляді, правильно казав ваш колега, у нас не судовий розгляд, більше того, у нас є іноземці. Є  таємниця досудового слідства, а  не державна. Це зовсім різні речі.
Ми не маємо права наводити якісь докази, тим більше в присутності іноземців, про винуватість чи невинуватість Клюєва.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, хто ще хоче висловитись? Будь ласка, Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, ви знаєте, коли є невизначеність, то завжди є пропозиція діяти відповідно до закону України. У нас є дуалізм норм закону, є КПК і є особливості розгляду цього питання, які визначені в тому числі Законом України про Регламент.
Я читаю частину першу статті 220 закону України, що комітет, якому доручено надати висновок щодо питання про надання згоди про притягнення до кримінальної відповідальності, Голова Верховної Ради надав нам такі повноваження і спрямував на розгляд Комітету подання, відповідно до закону Комітет визначає достатність, законність і обгрунтованність подання. 
Друге. Законність одержання доказів, тобто це закон України. Ми маємо визначити законність одержання доказів. Для цього нам ці докази мають бути пред’явлені.
Якщо говорити про статтю 222, то я звертаю вашу увагу як вона звучить: відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора. Тобто стаття немає імперативної норми, що заборонено взагалі розголошувати. 
Але я просив би, щоб ми врахували, що питання притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України відповідно до Конституції та Закону України «Про Регламент», вони мають особливий характер розгляду доказів. І я дуже просив би, щоб ми могли виконати норму Регламенту, щоб потім ніхто не зміг сказати, що ми не об’єктивно або,  виходячи з якихось політичних мотивів, і бажано, щоб при цьому ЗМІ могли підтвердити суспільству, що Комітет виконав норму закону, що ми дослідили докази.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, я прошу висловитись інших членів Комітету, не повторюючи, по можливості, наведеної аргументації.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Наскільки я зрозуміла, при закритому засіданні зал мають покинути не тільки ЗМІ, а й наші колеги народні депутати також.

ШОКІН В.М. Тільки члени Комітету.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо ніхто з членів Комітету не хоче висловитись, то слово Клюєву Сергію Петровичу і будемо підводити риску під обговоренням.
Я прошу вибачення. Пане Сергію, не передбачає процедура можливості виступу народних депутатів, не членів Комітету.

ЛЕЩЕНКО С.А. За Законом про комітети всі депутати мають рівні права, окрім права голосувати. Я не маю права голосувати на засіданні вашого Комітету, але маю право висловлюватись щодо порядку денного, брати участь в обговоренні і, власне кажучи,  прошу дати мені слово. Дуже дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Я надам вам слово, якщо прийме відповідне рішення Комітет, але у нас є певна процедура розгляду, яка передбачена нашим попереднім рішенням, і зараз ми по ній рухаємось. 

ЛЕЩЕНКО С.А. Але попереднє рішення Комітету – це  рішення Комітету. Є Закон «Про комітети Верховної Ради», який дає такі самі права як і членам Комітету. Прошу мої права гарантувати і вам як першому заступнику голови Комітету це дуже добре відомо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я надам вам слово пізніше. А зараз я прошу до слова Сергія Петровича Клюєва і переходимо до прийняття рішення, тому що всі думки вже висловлені. 

КЛЮЄВ С.П. Я хотел бы еще, уважаемые коллеги, обратить внимание, что в соответствии с 27 статьей УПК уголовный процесс осуществляется на принципах гласности и открытости и никто, в том числе и Генеральный прокурор, не может лишить ни меня, ни членов Комитета права на проведение этого заседания открыто и публично.
Считаю, что кулуарные решения в данном случае неприемлемы и настаиваю на публичности процесса. Спасибо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Миколайович і підводимо риску.

ШОКІН В.М. Щодо вашого запитання. Це не судовий процес. 
І відносно пана Папієва. Законність одержання доказів визначає тільки суд і ніхто більше.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, дивіться, я свідомо зачитав норму закону і сказав, що є дуалізм закону, тобто є норми закону, на які посилається шановний Віктор Миколайович, а я читаю ту функцію, яку має виконати комітет. І Закон України «Про Регламент Верховної Ради України» передбачає, що саме Комітет визначає законність одержання доказів.

ШОКІН В.М. Якщо ви кажете, що дуалізм, тоді вступає в дію Конституція і тільки суд може визначити винуватість людини.
Я вам кажу, якщо є два закони, який один одному протирічить, вступає в дію норма Конституції і тільки суд може довести винний чи невинний. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, відповідно до Регламенту при розгляді питання про подання Генерального прокурора про дачу згоди на притягнення до кримінальної відповідальності повинні визначити, як Регламентний комітет, так і Верховна Рада, вмотивованість, достатність, наявність конкретних фактів, доказів, що підтверджують факт вчинення зазначеною в поданні особою суспільно небезпечного діяння. Це стосується як Регламентного комітету, так і Верховної Ради України. 
Верховна Рада України проводить свої засідання відкрито. Ті ж самі питання, що задаються тут, можуть задаватись і в залі пленарних засідань в ході прямої трансляції. 
В цій ситуації давайте визначатись, чи є сенс закривати наше засідання шляхом голосування. Будь ласка, Олег Васильович.

КУПРІЄНКО О.В. Шановні колеги, ми вже довго сперечаємось з приводу теорії процедури. Є подання, яке треба розглянути і ми прийняли це рішення. Давайте іти по поданню, по кожному реченню, по кожному абзацу. Скаже Генеральна прокуратура, що в цьому реченні є таємниця досудового слідства і не можна, пішли далі. Потім визначимось з об’ємом, що ми тут можемо, що не можемо і визначимось як далі рухатись. Поки що ми жодного слова з подання не розглянули. Давайте починати розглядати і задавати питання.

ПИНЗЕНИК П.В. Прозвучала пропозиція Генерального прокурора України, клопотання, яке полягало в тому, щоб ми провели закрите засідання.

ШОКІН В.М. Це не клопотання. Я висловив думку закону. А відносно того, що ви направили 82 запитання і на них отримали 11 відповідей, то більше ми дати не могли.
Якщо ви хочете більше, будь ласка, але при цьому треба те, що я сказав, що залишаються члени Комітету. Є прокурор, він піднімає кримінальне впровадження і починає доводити що і як. На всі інші питання дамо відповіді, але після того як буде виконана норма закону.

КУПРІЄНКО О.В. От всі, крім членів Комітету і присутніх прокурорів, не знають про що іде мова. Ні журналісти, ні присутні не мають в принципі можливості читати це подання. Ми розмовляємо про те, а особливо глядачі навіть не знають про що там іде мова. Тому я і пропоную перейти до розгляду отих слів, речень, абзаців, які там написані.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка. Володимир Юрійович.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я пропоную, щоб було відкрите засідання, тут навіть питань немає. Але я для себе ще раз ставлю питання, коли до нас надійшло подання і на першому засіданні ми вже могли прийняти рішення і задовольнити клопотання прокурора. Замість цього фактично всі члени Комітету сказали, що з подання багато питань для нас незрозуміло. І ми визначились, що ми пишемо кожен питання, яке незрозуміло, і передаємо прокурору. Тепер нам кажуть – ні, на них відповіді ви не отримаєте або отримаєте тільки у закритому режимі.
Тому давайте порадимось, можливо тоді таким шляхом: у відкритому режимі опрацьовуємо все, що може бути озвучено і що ми можемо почути, а якщо залишаться питання, які незрозумілі і є таємницею слідства, тоді можливо якусь частину робити. Я не знаю, але це якесь замкнуте коло.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я поддержу своих коллег. Это резонансное дело, и я не знаю, какое решение вынесет Комитет, но единственный механизм, чтобы защитить нас, чтобы нас не обвинили в том, что мы принимаем политическое решение, это чтобы процесс проходил максимально открытым.
ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, не можу обмежувати народних депутатів у праві виступу, але прошу бути стислішими.

КИШКАР П.М. Віктор Миколайович, я Вам одним реченням скажу, чому ця дискусія взагалі є. Ми уважно прочитали Ваше подання і вважаємо, що подання, м’яко кажучи, пустувате, і тому це обговорення взагалі існує.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Віктор Васильович.

БОНДАР В.В. Просто якщо ми зараз не зробимо відкритий процес в комітеті, маючи час, натхнення, бажання вивчити матеріали, то це все перейде в зал Верховної Ради, все рівно буде публічний розгляд. Ми Верховну Раду на день перетворимо на цирк, ніхто нікого не буде слухати, кожен буде виривати шматками якісь частини. Журналісти не зрозуміють про що іде мова до кінця.
Я пропоную поставити на голосування. Зараз ми Комітетом проголосуємо за відкритий розгляд. Кожен абзац, як запропонував Олег Васильович, вивчаємо, що під тим абзацом прописано, які докази, які питання є. Якщо десь натрапимо на державну таємницю, хоча я бачив всі матеріали, там не те, що державної таємниці не може бути, там господарська справа, то вона і так відкрито розглядається. Ви за наполяганням скажете в чому там є таємниця для журналістів і для інших депутатів, присутніх в залі, і тоді будемо приймати рішення.

ПИНЗЕНИК П.В. Невелике уточнення. У нас вже є рішення про проведення відкритого засідання. Якщо є потреба, я можу поставити на голосування питання про проведення закритого засідання.
Колеги, для того, щоб була визначеність, то може просто поставимо на голосування питання про проведення закритого засідання? Якщо більшість Комітету підтримає це рішення, то зразу будемо бачити. Якщо ні, то продовжимо просто розгляд.

КИШКАР П.М. Про що вів мову Олег Васильович? Він говорив про те, якщо дійсно Віктор Миколайович чи Олег Ігоревич вважають, що є таємниця слідства, є межа цього всього, давайте зробимо коротке додаткове засідання, яке буде закритим. Є в цьому сенс, є логіка. 
Я думаю, що ніхто не проти виділити ще 5-10 годин для того, щоб заслухати ті речі, які є таємницею слідства. Всі ж погоджуються? Тому я, долучаючись до пропозиції Олега Васильовича, вважаю, що є там моменти, які на межі таємниці слідства.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, зараз є потреба закривати засідання?

КИШКАР П.М. Ні, не зараз.

ПИНЗЕНИК П.В. Є потреба ставити на голосування питання про проведення закритого засідання?
Будь ласка, Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, я бачу, що ми підходимо, обмінюючись думками, до раціональної складової цього питання. Ми зобов’язані це питання слухати в повному обсязі. Тому абсолютно слушним, на мій погляд, і я просив би сприйняти  Віктору Миколайовичу це прохання, щоб ми почали відкрите слухання, а коли доходимо до якоїсь частини, яка  може містити державну таємницю або позиція Генпрокуратури полягає в тому, що тут є дуже серйозна таємниця слідства, ми фіксуємо цю позицію і ідемо далі.
Після того як у нас є набір таємниць слідства ми приймаємо рішення, що докази по цих питаннях слухаємо в закритому режимі. І тоді ми рухаємось далі. Тобто тоді ми виконуємо і норму КПК, і Конституцію України, і норму Закону про Регламент.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Ми логічно вийшли на те ж саме питання. Зараз немає потреби ставити на голосування питання про закриття  засідання. 

ПАПІЄВ М.М. Поступила пропозиція і ми не маємо права не ставити її на голосування.

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович, я поставлю на голосування будь-яку пропозицію, якщо буде наполягання членів Комітету.
Я ставлю на голосування пропозицію про проведення закритого засідання для розгляду питання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва. Хто за? -1. Хто проти? -7. Хто утримався? -1. Рішення не прийнято.
Слово надається Шокіну Віктору Миколайовичу.

ШОКІН В.М. Справа в тому, що народні депутати не зовсім зрозуміли. Всі свої думки і докази, окрім того, що можливо робити на закритому засіданні, ми вже надали. Це все виписано в поданні. Також виписано у відповідях вмотивованих на ваші запитання, які ви поставили 21 травня. Все.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Далі нам треба визначитись, чи ми надамо слово старшому прокурору відділу процесуального керівництва пану Багнюку, чи ми зараз перейдемо до питань-відповідей до Генерального прокурора.
Я пропоную надати слово старшому прокурору Багнюку.

БАГНЮК О.І. Шановні народні депутати, я підтримую позицію Генерального прокурора і хочу сказати, що викладені всі обставини та докази в тексті подання. Розголошення таємниці досудового слідства має свої межі як в обсязі матеріалів кримінального провадження, так і за колом осіб, яким вони можуть бути розголошені.
Таким чином, на даний момент нами озвучені та викладені всі підстави, докази, обгрунтування подання.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Позиція зрозуміла. Переходимо до задання питань і відповідей до Генерального прокурора України і старшого прокурора. Прошу народних депутатів записуватись.
Шановні колеги, ви чули виступ Генерального прокурора. Нам пропонують обмежитись тією інформацією, яка міститься у поданні.

БОНДАР В.В. Павло Васильович, я пропоную поставити на голосування питання щодо того, щоб Олег Ігорович дав загальні тези по справі, ми не говоримо про державні таємниці.

ПИНЗЕНИК П.В. Навряд чи ми зможемо  зобов’язати його до цього, але він може викласти коротко суть проблеми.

БОНДАР В.В. Зобов’язати, щоб журналісти зрозуміли про що мова іде.

ШОКІН В.М. Почитайте подання, там все викладено. Ви читали подання?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Наші колеги не читали.

ШОКІН В.М. Хай головуючий озвучить подання.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ми економимо дуже багато часу на тому, що не заслуховуємо Генерального прокурора. Натомість поступила пропозиція зачитати текст подання. Можу я це зробити?
Надійшло подання наступного змісту. Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні (далі вказується номер), внесеного до Єдиного реєстру судових розслідувань 08.05.2004 року, з ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 190, частиною п’ятою статті 191, частиною другою статті 364 Кримінального кодексу України.
Досудовим розслідуванням у вказаному провадженні встановлено: постановою Верховної Ради України від 04.08.2006 року №88-у Клюєва Андрія  Петровича призначено на посаду віце-прем’єр-міністра України, а постановою Верховної Ради України про формування складу Кабінету Міністрів України від 11.03.2010 року Клюєва А.П. призначено на посаду першого віце-прем’єр-міністра України. В свою чергу, його брата Клюєва С.П. 25.05.2006 року обрано народним депутатом України та надалі членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. 
23.11.2007 року Клюєва С.П. обрано народним депутатом України, а в подальшому членом Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації, а також головою підкомітету  з питань банків і банківської діяльності Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності, податкової і митної політики.
У вказаний період часу Клюєв А.П. і Клюєв С.П. спільно володіли австрійською компанією «Слав Хандель, Фертретунг унд Бетайлігунг Акцієнгезельшафт».
У 2007 році Фондом державного майна України прийнято рішення про приватизацію ВАТ «Заводу напівпровідників». Додатковими і обов’язковими умовами участі у конкурсі було надання потенційними покупцями підтверджуючих документів, що свідчать про володіння технологіями, патентами тощо, які дозволяють забезпечити сучасний рівень виробництва полікристалічного кремнію. ТОВ «Силікон» (Кіровоградська область, місто Кіровоград, вулиця Заводська, 3) володіло вказаними технологіями і тому керівництво зазначеного підприємства у 2007 році прийняло рішення взяти участь у конкурсі з продажу пакету акцій у розмірі 74,99 %статутного фонду ВАТ «Завод напівпровідників».
Однак, у зв’язку з відсутністю коштів для придбання пакету акцій у розмірі 74,99 % статутного фонду ВАТ «Завод напівпровідників» та для подальшої модернізації зазначеного заводу,  ТОВ «Силікон» почав пошук партнерів, які б мали достатню суму коштів для участі в конкурсі з продажу пакету акцій розміром 74,99% статутного фонду ВАТ «Завод напівпровідників». 
Приблизно на початку 2007 року відбулась зустріч представника ТОВ «Силікон» Когана та Клюєва С.П. в офісному приміщенні за адресою: місто Київ, вулиця Різницька, 3. Під час зазначеної зустрічі вони обговорювали можливість придбання за рахунок коштів підприємств, пов’язаних з родиною Клюєвих, 74,99 відсотка акцій ВАТ «Завод напівпровідників», а в подальшому кожна сторона отримає по 50 відсотків придбаних акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
Після цієї розмови у Клюєва А.П. і Клюєва С.П. виник спільний злочинний умисел, спрямований на заволодіння шляхом обману цілісними майновими комплексами ВАТ «Заводу напівпровідників» і ТОВ «Силікон», для того щоб у подальшому, використовуючи вказані підприємства,  одержувати легальний дохід від підприємницької діяльності. Так Клюєв А.П. і Клюєв С.П. спланували за допомогою ТОВ «Силікон», яке бажало та мало право брати участь у приватизації ВАТ «Завод напівпровідників», шляхом обману, під виглядом здійснення законних фінансово-господарських операцій щодо купівлі-продажу цінних паперів з підприємствами, підконтрольними австрійській компанії «Слав Хандель, Фертретунг унд Бетайлігунг Акцієнгезельшафт», заволодіти максимальною кількістю акцій ВАТ «Завод напівпровідників». При цьому Клюєв А.П. і Клюєв С.П. планували узгоджено використовувати своє службове становище, поєднане з фінансовими можливостями контрольованих ними бізнес-структур, всупереч інтересам держави і суспільства для створення власної вертикальної компанії з виробництва і використання фотогальванічної продукції, від діяльності якої вони планували отримувати гарантований прибуток.
На початку червня 2007 року під час наступної зустрічі Клюєв С.П. повідомив Когану Г.І. про готовність у повному обсязі профінансувати придбання пакету акцій ВАТ «Завод напівпровідників». З метою реалізації вищевказаних домовленостей Когана і Клюєва, який діяв з відома і схвалення Клюєва Андрія, ТОВ «Силікон» 05.06.2007 року звернулось з письмовою заявою до Фонду державного майна України з метою участі у конкурсі з реалізації 74,99 %  акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
15.06.2007 року відбулось засідання комісії з проведення конкурсу з продажу пакету акцій ВАТ «Завод напівпровідників» з використанням відкритості пропонування ціни за принципом аукціону, за результатами якого ТОВ «Силікон» визнано переможцем конкурсу з придбання пакету акцій ВАТ «Завод напівпровідників» у розмірі 74,99 відсотка за 204 мільйони 960 тисяч гривень.
Впродовж 2007-2008 років Клюєв А.П. і Клюєв С.П., реалізуючи спільний злочинний план, залучивши до незаконної діяльності керівників низки підконтрольних їм підприємств, діючи з метою заволодіння акціями ВАТ «Завод напівпровідників» та майном ТОВ «Силікон», на базі яких вони планували створити вертикальну інтегровану компанію з виробництва та використання кремнієвої продукції, організували проведення фіктивних фінансових операцій з купівлі-продажу цінних паперів між ТОВ «Силікон» і підконтрольними підприємствами. У ході вчинення злочину Клюєв С.П., діючи згідно з  узгодженим з Клюєвим А.П. планом вчинення шахрайства, з вищевказаною метою, запевнив Когана у тому, що зазначені фінансово-господарські операції необхідні для забезпечення умов передачі останньому та його діловим партнерам 50 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
Коган, довіряючи Клюєву С.П. і Клюєву А.П., не будучи обізнаним про їх злочинні наміри, погодився здійснити операцію з придбання цінних паперів підприємств, вартість яких була необґрунтовано завищеною, що за планом Клюєва А.П. і Клюєва С.П. забезпечувало необґрунтовано створення заборгованості ТОВ «Силікон» перед контрольованими Клюєвим С.П. і Клюєвим А.П. бізнес-структурами, ввівши Когана Г.І. в оману щодо суті проведених операцій та штучно сформувавши необґрунтовану заборгованість ТОВ «Силікон» перед підконтрольними їм підприємствами, Клюєв С.П. і Клюєв А.П. у подальшому заволоділи 99 відсотками акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
Так у травні 2007 року від ТОВ «Куа Айтіті Менеджмент» за рахунок ТОВ «Силікон» надійшли кошти в сумі 205 мільйонів гривень як попередня оплата за акції. Ці кошти були використані для придбання 74,99 відсотка акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
Навесні 2007 року ТОВ «Силікон» створило ТОВ «Сі-Інвест», власних 100% статутного капіталу ТОВ «Силікон», яке викупило 25 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників». Окрім того, до статутного капіталу ТОВ «Сі -Інвест» внесено 74,99 % акцій ВАТ «Завод напівпровідників». У результаті проведення зазначених операцій власником 99,99 % акцій ВАТ «Завод напівпровідників» стало ТОВ «Сі -Інвест».
У жовтні 2008 року, з метою приховування слідів злочину та дійсного власника, ТОВ «Сі-Інвест» продало 74,99 % акцій ВАТ «Завод напівпровідників» австрійській компанії «Актів Солар Холдінг». Засновником цієї компанії було австрійське підприємство «Слав Бетайлігунг». Водночас власником «Слав Бетайлігунг» була австрійська компанія «Слав Хандель» ( я не виговорю цю назву), якою володіють 
Клюєв А.П. і Клюєв С.П.
Таким чином, Клюєв С.П., який діяв за попередньою змовою з Клюєвим А.П., підозрюється у вчиненні заволодіння чужим майном шляхом обману, шахрайства в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190 Кримінального кодексу України.
У подальшому Клюєв А.П. і Клюєв С.П., заволодівши ВАТ «Завод напівпровідників», вирішили організувати отримання цим підприємством кредитних коштів у державній банківській установі для розвитку підприємства. З цією метою впродовж 2009-2010 років ВАТ «Завод напівпровідників» за безпосереднього впливу народних депутатів України Клюєва А.П. і Клюєва С.П. від АТ «Держексімбанк» на підставі укладених кредитних договорів отримало кредитів на загальну суму понад 200 мільйонів євро, які залучені під реалізацію інноваційного проекту ВАТ «Завод напівпровідників» зі створення вертикально інтегрованої компанії з виробництва полікристалічного кремнію, що використовується для виробництва фотогальванічних пластин та модулів сонячних електростанцій.
Постановою Верховної Ради України про формування складу Кабінету Міністрів України від 11.03.2010 року Клюєва А.П. призначено на посаду Першого віце-прем’єр-міністра України, при цьому Клюєв А.П. продовжував виконувати функції народного депутата України.
Відповідно до пункту другого розпорядження Кабінету Міністрів України від 17.03.2010 року №456-р до компетенції Клюєва А.П. як Першого віце-прем’єр-міністра належали питання: виконання державних програм економічно-соціального розвитку, інвестиційно-інноваційна політика в реальному секторі економіки, розвиток енергоринку, електроенергетики, вугільної і газової, нафтодобувної галузі, енергозбереження, диверсифікація джерел постачання енергоносіїв, в тому числі альтернативних, промисловості тощо.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів від 17.05.2010 року №415 створено комісію з координації заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів у формі дорадчого, постійно діючого органу Кабінету Міністрів України та головою комісії призначено Першого віце-прем’єр-міністра України Клюва А.П. Комісія уповноважила розглядати за поданням Державного агентства з інвестицій та розвитку проекти, якими передбачається надання державної фінансової підтримки, готувати пропозиції щодо  наданих інвестиційних проектів стосовно доцільності державної фінансової підтримки.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 17.05.2010 року № 356 діяльність Державного агентства з інвестицій та розвитку спрямовувалась і координувалась Кабміном  через Першого віце-прем’єр-міністра Клюєва А.П.
Клюєв С.П. спільно з Клюєвим А.П., володіючи через підконтрольні їм бізнес-структури ВАТ «Завод напівпровідників», обіймаючи відповідно посади народного депутата України і Першого віце-прем’єр-міністра  України, домовились узгоджено діяти з метою протиправного заволодіння державними коштами шляхом ініціювання звернення АТ «Завод напівпровідників» до Державного агентства з інвестицій та розвитку із заявою про надання державної фінансової підтримки у вигляді компенсації сплачених відсотків за вищезазначеним кредитом.
Клюєв А.П. через займану ним посаду мав прямий вплив на прийняття рішень Державного комітету України з інвестицій та розвитку щодо витрачання бюджетних коштів, призначених для державної підтримки реалізації інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки, у тому числі шляхом здешевлення кредитів.
Крім того, Клюєв А.П., займаючи вищевказану посаду, був у зв’язку з цим проінформований про відсутність фактично виділених Державному агентству з інвестицій та розвитку бюджетних коштів для фінансування державної підтримки реалізації інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки, в тому числі шляхом здешевлення кредитів.
Відсутність фактично виділених Державному агентству з інвестицій та розвитку бюджетних коштів для фінансування державної підтримки реалізації інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки, в тому числі шляхом здешевлення кредитів не давало можливості Клюєву С.П. і Клюєву А.П. реалізувати свій злочинний умисел на заволодіння бюджетними коштами під приводом надання ВАТ «Завод напівпровідників» за рахунок бюджетних коштів компенсації сплачених відсотків за користування кредитами, залученими для реалізації інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки. 
У зв’язку з цим Клюєв А.П., зловживаючи своїм службовим становищем у власних інтересах та в інтересах Клюєва С.П., у порушення частини другої, частини третьої статті 23, частини другої статті  27 Закону України «Про Державний бюджет України на 2010 рік», статті 55 Бюджетного кодексу України забезпечив прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2010 року №949 «Деякі питання фінансування у 2010 році інвестиційних проектів у реальному секторі економіки», відповідно до якої незаконно здійснено перерозподіл бюджетних призначень в сумі 250 мільйонів гривень між бюджетними програмами загального фонду Державного бюджету на 2010 рік шляхом зменшення обсягу за захищеними статтями бюджету, а саме: субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетам на виплату допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам дитинства та тимчасової державної допомоги дітям, передавши при цьому відповідні кошти Державному агентству України з інвестицій та розвитку для фінансування державної підтримки реалізацій інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки.
Для реалізації спільного злочинного умислу на протиправне заволодіння державними коштами з метою збільшення активів АТ «Завод напівпровідників» Клюєв А.П. і Клюєв С.П. діяли узгоджено наступним чином: Клюєв А.П. і Клюєв С.П., володіючи через підконтрольні їм бізнес-структури ВАТ «Завод напівпровідників», ініціювали звернення ВАТ «Завод напівпровідників» до Державного агентства з інвестицій та розвитку з заявою про розгляд інноваційного проекту зі створення вертикальної інтегрованої компанії з виробництва фотогальванічної продукції та надання державної підтримки шляхом компенсації сплачених за користування кредитних відсотків у сумі 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок.
Клюєв А.П., будучи службовою особою, зловживаючи своїм службовим становищем Першого віце-прем’єр-міністра України, діючи за попередньою змовою з Клюєвим С.П. з корисливих мотивів заволодіння державними коштами, з метою сприяння власному бізнесу, протягом вересня-жовтня 2010 року в невстановленому слідством місці в невстановлений спосіб вплинув на членів конкурсної комісії з відбору інвестиційних та інноваційних проектів у реальному секторі економіки для державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабілізаційного фонду та посадових осіб Державного агентства з інвестицій та розвитку, внаслідок чого 15.10.2010 року зазначеною комісією ухвалено висновок щодо надання державної підтримки ВАТ «Завод напівпровідників» для реалізації інноваційного проекту, створення інтегрованої інвестиційної компанії з виробництва фотогальванічної продукції шляхом компенсації сум відсоткових ставок за користування кредитами за період 2009-2010 років в обсязі 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок. Документи, отримані від ВАТ «Завод напівпровідників» разом з заявою про надання державної підтримки шляхом компенсації сплачених за користування кредитами відсотків у сумі 200 мільйонів гривень посадовими особами Державного агентства України з інвестицій та розвитку передано на розгляд комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів, яку згідно з посадою очолював Клюєв А.П. 
Клюєв А.П., будучи головою комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів і відповідно службовою особою першої категорії, діючи за попередньою змовою з Клюєвим С.П., в період з 15.10.2010 року по 26.10.2010 року, зловживаючи своїм становищем, у невстановлений спосіб вплинув на членів зазначеної комісії, у результаті чого 26.10.2010 року на засіданні комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів, прийнято рішення про визнання за доцільне надати державну підтримку ВАТ «Завод напівпровідників» на суму 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок за рахунок коштів Державного бюджету у вигляді компенсації сплачених відсотків за користування кредитами.
27.10.2010 року конкурсною комісією з відбору інноваційних та інвестиційних проектів в реальному секторі економіки для державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабфонду, з врахуванням рішення комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів, оформлено протокол про надання державної підтримки ВАТ «Завод напівпровідників» для реалізації інноваційного проекту створення вертикальної інтегрованої компанії з виробництва фотогальванічної продукції шляхом компенсації сум відсоткових ставок за користування кредитами за період 2009-2010 років в обсязі 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок.
Цього дня між Держінвестицій та ВАТ «Завод напівпровідників» укладено договір № 18 про компенсацію відсоткових ставок за користування кредитами, залученими для реалізації інноваційного проекту на суму 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок. З реєстраційного рахунку Держагентства з інвестицій та розвитку перераховано бюджетні кошти на користь ВАТ «Завод напівпровідників» 08.11.2010 року у сумі 138 мільйонів  844 тисячі 210 гривень 77 копійок; 13.12.2010 року у сумі 31 мільйон 236 тисяч 860 гривень 90 копійок з призначенням платежу компенсації відсоткових ставок за користування кредитом, залученим для реалізації інноваційного проекту згідно з договором від 27.10.2010 року №18, протоколом конкурсної комісії № 1-ДП від 27.10.2010 року без ПДВ.
За таких обставин є достатні підстави підозрювати Клюєва Сергія Петровича у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п’ятою статті 191 КПК України, тобто у заволодінні майном шляхом зловживання службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах.
Факти вчинення народним депутатом Клюєвим С.П. кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 190, частиною п’ятою статті 191 КПК України, зокрема, шахрайство, вчинення в особливо великих розмірах, заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем в особливо великих розмірах підтверджуються отриманими в результаті досудового розслідування доказами. Зокрема допитаний як свідок Коган Г.І. повідомив, що Клюєв С.П. організував вчинення шахрайських дій, спрямованих на заволодіння цінними паперами ВАТ «Завод напівпровідників» та цілісним майновим комплексом ТОВ «Силікон». Також вищевказані обставини підтверджуються протоколами допитів свідків:  Ракова Ю.В., Романенка В.П., Гончарова О.В., Волохова С.О., Єдіна О.Й., Гончаренка М.В., Черевка М.М., Скульського О.М., Цушка В.П., 
Рекова Ю.В. 
Крім того, такими документами: постановою Верховної Ради України від 04.08.2006 року №88-у та 11.03.2010 року №1968-6, розпорядженням Кабінету Міністрів від 17.03.2010 року №456-р, постановою Кабінету Міністрів України від 17.05.2010 року №415, постановою Кабінету Міністрів України від 17.05.2010 року № 356, постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2010 року № 949, протоколами конкурсної комісії з відбору інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки для державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабілізаційного фонду від 15.10.2010 року та 27.10.2010 року, протоколом засідання комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів від 26.10.2010 року, договором №18 про компенсацію відсоткових ставок за користування кредитами, залученими для реалізації інноваційного проекту, за платіжними дорученнями про перерахування бюджетних коштів на адресу ВАТ «Завод напівпровідників» та іншими зібраними в ході розслідування доказами. 
Згідно з частиною другою статті 80 Конституції України та частиною першою статті 27 Закону України «Про статус народного депутата України» народні депутати України не можуть бути без згоди Верховної Ради України притягнуті до кримінальної відповідальності, затримані чи заарештовані. Відповідно до частини другої статті 482 КПК України притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України, його затримання або обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи домашнього арешту не може бути здійснено без згоди Верховної Ради України. На підставі частини четвертої статті 482 КПК України особливості порядку притягнення народного депутата України до відповідальності визначаються Конституцією України, Законом України «Про статус народного депутата України», Регламентом Верховної Ради України та КПК України.
Враховуючи викладене, керуючись частиною другою статті 80 Конституції України, частиною першою статті 27 Закону «Про статус народного депутата України», статтею 218 Закону «Про Регламент Верховної Ради України», Генеральний прокурор України просить розглянути подання і дати згоду на притягнення народного депутата України Клюєва Сергія Петровича, 19.08.1969 року народження, українця, громадянина України, обраного народним депутатом України по виборчому округу №46 на чергових виборах народних депутатів України у 2013 році, який набув повноваження народного депутата України Верховної Ради України 8 скликання 28 листопада 2013 року, раніше не судимого, до кримінальної відповідальності.
Колеги, ознайомлення Комітету зі змістом подання завершено. Прошу перейти до запитань до Генерального прокурора України і процесуального прокурора. Хто з народних депутатів бажає висловитись? 

БОНДАР В.В. Шановні колеги, знаєте, я ще раз  послухав подання, я його уважно читав, маючи юридичну освіту. Якщо перевести, як я зрозумів, суть справи, 8 років тому кілька людей домовлялись про те як вони будуть брати участь у володінні акціями ВАТ «Заводу напівпровідників». Була усна домовленість зі слів однієї зі сторін цього конфлікту про те, що вони наполягають і сьогодні говорять, що вони домовлялись про 50 відсотків акцій, а в підсумку отримали 25 відсотків, якщо ми правильно зрозуміли, бо матеріалів немає. Але за 8 років вони отримали 25 відсотків, підписали документ  навіть не з Клюєвим Сергієм Петровичем і не з Клюєвим Андрієм Петровичем, а я по матеріалам бачу, які надала інша сторона, що взагалі там основний учасник - це зять Сергія Петровича. І 8 років не було ніяких позовів, судів, ніяких конфліктів, а сьогодні ми маємо ситуацію, що через 8 років хтось згадав, що  він говорив про 50 відсотків, а не про 25 відсотків. Це перша частина.
Друга частина. Ми говоримо про кошти, які були залучені. Я так бачу, що там сотні мільйонів доларів було переведено в інвестиції, це вже з боку основних власників акцій 75 відсотків, які володіли і плюс кошти, які частково компенсував бюджет на інвестиційні проекти промислові. Там мова іде про 160 чи 170 мільйонів гривень, а не мільйонів євро. 
От я не можу до кінця зрозуміти. Ми просили Генпрокуратуру дати матеріали. Чи були судові позови між акціонерами один до одного щодо корпоративних прав? Якщо були, то чим вони закінчились. Наскільки я бачу, в матеріалах немає. Чи були позови банків про ці кредити, про обслуговування цих кредитів і так далі? Наскільки я бачу, немає ніяких позовів і претензій. Все виконується, кредити обслуговуються, підприємства працюють.
Чи були претензії з боку держави до цього підприємства, до власників щодо виконання інвестиційних зобов’язань? Наскільки я бачу, немає матеріалів до кінця, ми ж просили Генпрокуратуру дати. То позовів ніяких не було і претензій не було. 
Чим закінчились перевірки? Минулий рік  проводили при новій владі перевірки Фонду державного майна, Державної податкової інспекції і так далі цих підприємств. За 8 років, наскільки я знаю, в рамках кримінальної справи їх перевіряли, то чим воно закінчилось?
І тоді, коли ми будемо розуміти відповідь на ці питання, ми зрозуміємо до кінця, а що інкримінується сьогодні Клюєву Сергію Петровичу, бо я не можу зв’язати зятя акціонера, відсутність претензій, ніяких конфліктів, ніяких позовів. В матеріалах я навіть не побачив клопотань чи претензій тих, хто начебто постраждав, тих акціонерів, які вважають, що їм недодали 25 відсотків.
Ми просимо ще раз, що дайте нам до кінця матеріали, щоб зрозуміти, яка мотивація, які претензії до людей і в чому суть позову. Бо говорили-говорили, читаємо і в кінці, що просто дайте  притягнути до відповідальності, може ми не проти, але за що ми притягуємо.

ШОКІН В.М. Я дуже уважно слухав ваш спіч, тому що інакше не можна розцінити. Ваша позиція зрозуміла, ви не хочете уважно послухати подання, а тим більше, не хочете почути докази, які я вам пропоную почути в режимі засідання. Це, по-перше.
По-друге, на жаль, погане знання Регламенту вами по Закону України «Про комітети Верховної Ради України» не дає можливості до кінця зрозуміти, яке ви  маєте право робити речі, а які не маєте права. Жодними регламентними нормами не передбачено ставити запитання Генеральному прокурору відносно подання. Таке право надається депутатам в залі протягом 30 хвилин. Дякую. 

КИШКАР П.М. Ви класно все запитуєте, тільки коротко, такий бліц треба робити. От ви сказали багато, люди послухали, забули з чого починали, бліц треба робити.

ПИНЗЕНИК П.В. Павло Миколайович, ви праві, але з іншого боку треба визначитись з процедурою подальшого розгляду. Зараз Генеральний прокурор стверджує, що на його думку підстав для задання питань до Генпрокуратури Регламент і Закон про комітети не передбачає. Відповідно цю процедуру ми могли пропустити або продовжити.
Прошу, Павло Миколайович.

КИШКАР П.М. Я буду просити Віктора Миколайовича просити все-таки допомогти мені, бо я невіглас в тому, що там написано і хочу розібратись. Якщо Ви, зважаючи на Вашу посаду, не можете відповідати, я  би просив тоді Олега Ігоровича відповісти. Я просто потребую вашої допомоги і це серйозно, це не жарт. І буду просити, щоб під час наших слухань, я думаю, що колеги долучаться, ми отримали конкретні відповіді.
Я не прошу якихось роз’яснень в плані наукових. Прошу конкретно: один, два, три. Якщо я запитаю у вас, чи є 190 стаття злочином проти особи, ви мені можете відповісти: так чи ні. Якщо ви мені відповідаєте, що так, тоді я хочу знати, проти якої особи вчинено злочин. Ну, такі прості речі для такого простого хлопця як я. Можна?

ШОКІН В.М. Звичайно. Але ви спитаєте у шановного депутата, які в нього запитання, він вам відразу скаже.

КИШКАР П.М. Віктор Миколайович, дивіться, я тому і попросив Віктора Васильовича, щоб це розбив на коротші та простіші запитання.

ПИНЗЕНИК П.В. Я вас прошу до слова. Задавайте запитання, 
які у вас є.

БОНДАР В.В. Є пропозиція заслухати другу сторону. Тоді ми будемо мати більше інформації і вже сформуємо запитання до Генеральної прокуратури, маючи позицію другої сторони, бо ми зараз будемо задавати питання, як ми розуміємо, а може вони роз’яснять під час своєї відповіді багато питань, які у нас є.

ПИНЗЕНИК П.В. Ідеться про відхід від процедури, затвердженої попереднім рішенням, тому давайте це обговорювати. Павло Миколайович, будемо задавати питання? 

КИШКАР П.М. Ні, не питання. У мене пропозиція ось так іти як є подання. Читаємо перший абзац, відповідаємо на питання, тобто дві сторони послухали, пішли далі. Я бачу там абзаци, які не потребують взагалі обговорення.

ПИНЗЕНИК П.В. Ваша пропозиція полягає в тому, щоб надати слово Клюєву Сергію Петровичу, а потім перейти до обговорення? 
Добре, ідемо по процедурі. Павло Миколайович, задавайте питання про порядку або Віктор Васильович.

БОНДАР В.В. Я би все-таки поставив би на голосування пропозицію, що давайте дамо там 5-7 хвилин другій стороні, а потім вже іти по поданню поабзацно.

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу, Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Я дуже просив би, щоб ми дійшли згоди в тому питанні, що ми не маємо права сьогодні відступити від норми закону, який надав повноваження Комітету. І ми маємо вийти свідомо до всіх народних депутатів і сказати, що ми вивчили достатність доказів.
Друге. Зачитую вам частину третю: Комітет у разі необхідності може витребувати додаткові матеріали кримінального провадження. Це норма закону, я ж нічого не вигадав. Я хочу виконати норму закону, яка передбачена. Саме тому я свідомо голосував за те, що ми провели в режимі закритого засідання слухання по доказовій базі, щоб ми могли після цього приймати рішення. Якщо Комітет не підтримав цю пропозицію, то нам все рівно треба рухатись далі.
Тоді пропозиція наступна, щоб ми зараз заслухали другу сторону. Після цього, щоб ми все рівно повернулись до першої частини і проголосували за те, щоб перейти в режим закритого засідання, тому що ми не маємо морального права вийти звідси, не почувши доказової бази. Нам це в імперативній формі передбачає закон. Тому ми вимушені будемо повернутись до закритого режиму засідання і послухати доказову базу.

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, прошу до слова.

КУПРІЄНКО О.В. Шановні колеги, якщо повернутись до норм права, у нас є, якщо є, кримінальне правопорушення, передбачене якоюсь статтею. Будь-який злочин має суб’єктивну і об’єктивну сторону, і є предмет злочину і чим він доводиться чи не доводиться. 
Тому розкажіть людям предмет злочину, суб’єкт злочину, далі вони підтверджуються доказами. Ми ж не просимо розкрити нам, що там розказував свідок Іванов.

ШОКІН В.М. В поданні є прізвища свідків, котрі сказали: винний, винний, винний.

КУПРІЄНКО О.В. Я як трохи фахівець у юриспруденції, оскільки довгий час працював адвокатом у народного депутата, то розумію питання людей, які не є фахівцями у юриспруденції. Їм треба розказати, що написали, що ось інкримінується така дія, це злочин, підтверджується тим, тим, поїхали далі. Тоді нас всі зрозуміють.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Хто з членів Комітету ще хоче висловитись?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ми вчора приймали рішення, шановні колеги, і знали про ситуацію, яка складається. Чому ми зараз міняємо рішення? Я пропоную рухатись по рішенню, яке ми прийняли вчора.

БОНДАР В.В. Дивіться, перша сторона виступила, то давайте дамо слово десь 5-7 хвилин іншій стороні. І коли вже підемо по поданню по пунктам, будемо мати загальне уявлення.

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Петрович, ваша думка з цього приводу.

КЛЮЄВ С.П. Спасибо большое. Я бы хотел попросить, чтобы все-таки придерживались вчерашнего принятого решения, потому что 7 минут мне недостаточно будет. Я хотел, чтобы вы заслушали моих адвокатов и полностью поняли мою позицию.
Если процедурно принять решение, что вопросы Генпрокурору, если вопросы закончились, то передавайте мне слово.

ПИНЗЕНИК П.В. У мене, власне, виникає те ж саме питання: у нас закінчились питання? Ще не починали. Тоді давайте починати, немає поки що іншого рішення. Я оголошую перехід до задання запитань.

ШОКІН В.М. У вас у всіх є моя відповідь. Там є питання. Відповідь є. Хай почитають. Давайте попросимо головуючого, хай знову зачитає відповіді наші та і все. Будь ласка, зачитайте ваші питання і наші відповіді. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я так розумію, що сьогодні багато говорити доведеться мені, тому що підемо по переліку питань.
Ідемо по рішенню. Колеги, ми задавали це питання. З тексту подання незрозуміло в чому полягає злочин, скоєний народним депутатом України Клюєвим Сергієм Петровичем шляхом шахрайства, оскільки заволодіння чужим майном, вчиненим в особливо великих розмірах, має бути підтвердженим конкретними доказами: чиє майно, його розміри тощо. Придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою має базуватись на встановлених фактах обману чи зловживання довірою.
Отже, якщо перевести трошки іншою мовою, і ряд інших питань цього ж самого стосуються, хто є потерпілим від злочину і про яке майно ідеться, яким майном заволоділи і куди його поділи. 

ШОКІН В.М. А там немає відповіді?

ПИНЗЕНИК П.В. На перше питання відповіді немає.

ШОКІН В.М. Ідемо далі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, на перше питання відповіді не буде.
Друге питання. В поданні не доведено, яку роль відведено народному депутату України Клюєву С.П. у вчиненні шахрайства організованою групою. Див. сторінку 4 подання. Отже, яку роль відведено Клюєву С.П. у вчиненні шахрайства, оскільки шахрайство, вчинене, очевидно,  за змовою осіб. Яка роль: виконавець, організатор, замовник?

ШОКІН В.М. Там що написано?

ПИНЗЕНИК П.В. Що ви маєте на увазі? 

ШОКІН В.М. Відповідь?

ПИНЗЕНИК П.В. Написано, що на друге питання відповіді не надано. 
Давайте організуємо роботу таким чином, що я буду задавати питання від імені прокуратури, а прокуратура буде задавати питання народним депутатам можливо в якомусь іншому режимі. Добре? Ось задається питання. Ми хочемо одержати на нього відповідь або не одержати відповідь. 
Колеги, я прискорю трошки розгляд. Відповідно до відповіді Генеральної прокуратури Генеральна прокуратура вважає, що відповіді на питання 1і 2 становлять відомості досудового розслідування, які не підлягають розголошенню станом на цей час. 
Пропоную перейти до питання 3. У питанні  3 запитується, якими діями народного депутата Клюєва С.П. спричинено скоєння злочину, спрямованого  на заволодіння цілісним майновим комплексом ЗАТ «Завод напівпровідників» і ТОВ «Силікон»? Див. сторінку 2 подання.  Тобто в питанні 3 ідеться про об’єктивну сторону, про дії народного депутата Клюєва С.П., що саме він вчинив.

КИШКАР П.М. Павло Васильович, одне маленьке зауваження. Я з великою повагою ставлюсь до прокурора і до цієї інституції, але суб’єктивну, об’єктивну сторону треба розповісти, бо це написано в Кримінальному кодексі. Я не розумію в чому там таємниця слідства. 
Якщо є за 190 статтею потерпілий, то його треба визначити, немає в цьому таємниці, або просто скажіть, що є потерпілий. Мені цього буде достатньо, якщо ви скажете, що є потерпілий.

ПИНЗЕНИК П.В. Перші три питання стосуються об’єктивної сторони і суб’єкта. 

БАГАНЮК О.І. Шановні депутати, на звернення Комітету від Генеральної прокуратури була надана відповідь, яка полягає в тому, що  частина питань, які викладені в зверненні Комітету, а саме, питання з 1 по 38, 40, 41, 43, 44, з 46 по 53, з 55 по 58, з 61 по 66, з 70 по 79, також питання 81 додатку першого мають безпосереднє відношення до доказів, яким обгрунтовується подання щодо Клюєва С.П.  Відповіді на дані запитання можуть бути надані народним депутатам, які є членами Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України при розгляді по суті.
Сьогодні, під час засідання, нами висловлена позиція щодо порядку надання цих доказів.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо я правильно зрозумів суть відповіді, то відповіді на питання з 1 по 38 ми не одержимо. Якщо немає заперечень, мені залишається їх оголосити.  Чи як?

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, давайте все ж таки перейдемо до конструктивної частини. От ми перейшли до запитань. Ми зараз визначились і інформація Генеральної прокуратури говорить про те, що з 1 по 38 питань і так далі відповідь містить таємницю слідства.
Давайте ми приймемо рішення, що ми повернемось до розгляду тих питань в закритому режимі. Нам все рівно необхідно розглянути ці питання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович, ми вже повертаємось до розгляду тих питань, які вже розглядали. Якщо у нас немає відповіді зараз у відкритому режимі на питання з 1 по 38, давайте їх оголосимо та ідемо далі. Я їх оголошу, потім виключаю і буде все нормально.

ПАПІЄВ М.М. Тобто ми повернемось все рівно до закритого засідання?

ПИНЗЕНИК П.В. Ми повернемось до будь-якого питання за наполяганням членів Комітету. Ми розглянемо ці питання. 

БОНДАР В.В. Павло Васильович, ми вчора затвердили порядок розгляду. Якщо немає відповіді Генеральної прокуратури, то ідемо далі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Так, зачитую Питання 4. Відсутні докази підтвердженого злочинного умислу народного депутата України 
Клюєва С.П., спрямованого на заволодіння чужим майном та узгодження використання свого службового становища ( сторінка друга подання), чи є наявні письмові свідчення, листи, звернення тощо?
Питання 5. В чому полягала роль народного депутата України 
Клюєва С.П. і які його дії на цій посаді свідчать про привласнення ним майна та заволодіння майном? (сторінка друга подання).
Питання 6. В чому полягав спільний злочинний план та конкретні дії, які були вчинені народним депутатом України Клюєвим С.П., в його організації проведення фіктивних фінансових операцій з купівлі-продажу цінних паперів між ТОВ «Силікон» і підконтрольними підприємствами? Ким і коли встановлено, яких керівників і яких підконтрольних підприємств було залучено до «незаконної діяльності»? (сторінка третя подання).
Питання 7. Чи встановлені досудовим слідством факти та документи, листи, звернення, розписки Клюєва С.П. щодо придбання чи заволодіння ним пакетом акцій ВАТ «Завод напівпровідників»? (сторінка третя подання).
Питання 8. Наявність документів, встановлених під час розслідування, що підтверджують «необгрунтовану завищену вартість цінних паперів підприємств», і  коли конкретно відбувалось заволодіння народним депутатом України Клюєвим С.П. 99 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників»? (сторінка третя подання).
Питання 9. Яка приналежність народного депутата України 
Клюєва С.П. до господарської діяльності ТОВ «Куа менеджмент» та до коштів у сумі 205 мільйонів гривень, що були перераховані для придбання акцій ВАТ «Завод напівпровідників»? (сторінка третя подання).
Питання 10. Чи є наявні у справі докази щодо запевнень і введення в оману Клюєвим С.П. громадянина Когана Г.І. щодо передачі йому 50 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників» та у виникненні штучної заборгованості підприємства? (сторінка третя подання).
Питання 11. Яка роль народного депутата України Клюєва С.П. у продажі 74,99 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників» та чиїм чужим майном він заволодів і в чому полягав обман шахрайства? Чи є письмові докази, вимоги, підтвердження тощо? (сторінка четверта подання).
Питання 12. Яким чином відбувалось використання службового становища народним депутатом України Клюєвим С.П. та які факти встановлені досудовим розслідуванням з цього приводу? І як підтверджено його попередню змову у вчиненні кримінального правопорушення з Клюєвим А.П. (сторінка четверта подання).
Питання 13. Чи здійснював народний депутат України Клюєв С.П. підприємницьку діяльність у період з 2009 по 2010 роки та в якому юридичному статусі він перебував у взаємовідносинах з суб’єктом господарювання ВАТ «Завод напівпровідників»? (сторінка четверта подання).
Питання 14. Яким чином було здійснено особисто народним депутатом України Клюєвим С.П. вплив на Державне агентство України з інвестицій та розвитку про надання державної фінансової підтримки, а також в який спосіб було забезпечено ним прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2010 року № 949? (сторінка п’ята подання).
Питання 15. Чи встановлені досудовим слідством факти ініціювання Клюєвим С.П., зафіксовані письмово чи в інших носіях,  звернення з заявою ВАТ «Завод напівпровідників» до Державного агентства України з інвестицій та розвитку про надання державної та фінансової підтримки? (сторінка шоста подання).
Питання 16. Надати підтвердження зловживання службовим становищем у «невстановлений спосіб» та впливу народним депутатом України Клюєвим С.П.  на членів комісії, яка приймала рішення 26.10.2010 року про надання державної підтримки ВАТ «Завод напівпровідників» за рахунок коштів Державного бюджету України (сторінка шоста подання).
Питання 17. У чому полягала роль та які наявні докази впливу народного депутата України Клюєва С.П. на укладання договору № 18 між Державним агентством України з інвестицій та розвитку та ВАТ «Завод напівпровідників» про надання державної фінансової підтримки та перерахування коштів? (сторінка сьома подання).
Питання 18. До яких тяжких наслідків призвело та якими саме діями Клюєва С.П. перерахування бюджетних коштів на ВАТ «Завод напівпровідників» відповідно до договору між Державним агентством інвестицій та розвитку та ВАТ «Завод напівпровідників» про компенсацію відсоткових ставок за користування кредитами? (сторінка сьома подання).
Питання 19. Надати Комітету наявні скарги, письмові пояснення, заяви, які були підставою для порушення кримінального провадження, чи підтверджують факти вчинення злочинів народним депутатом України Клюєвим С.П., передбачених частиною четвертою статті 190, частиною п’ятою статті 191, частиною другою статті 364 КК України.
Питання 20. Відповідно до подання визначено, що Клюєв С.П. підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених частиною четвертою статті 190 КК України, а саме, шахрайства, вчиненого в особливо великих розмірах, тобто заволодіння 74,99 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників» та цілісним майновим комплексом ТОВ «Силікон», а також частиною п’ятою статті 191 КК України, а саме, заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем в особливо великих розмірах та частиною другою статті 364 КК України, а саме, зловживання владою або службовим становищем. У поданні зазначено, що за результатами розслідування вбачається, що Клюєв С.П., будучи народним депутатом України, вступив у злочинну змову з віце-прем’єр-міністром Клюєвим А.П., з яким шляхом обману і шахрайства змусив керівництво ТОВ «Силікон» передати у власність акції ВАТ «Завод напівпровідників» та цілісний майновий комплекс ТОВ «Силікон» австрійській компанії, підконтрольній Клюєву С.П. та Клюєву А.П.
Колеги, я трішки відірвусь і нагадую, що ми оголошуємо питання саме в такому вигляді, які були надані народними депутатами, тому вони частково перегукуються і десь можливо повторюються.
Уважно розглянувши матеріали, надані у поданні, вважаю, що в ньому відсутні достатньо обгрунтовані та підтверджені докази злочинів, що інкримінуються Клюєву С.П. та потребують додаткового з’ясування і підтвердження наступні питання: підтвердження доказами наявності злочинної змови між Клюєвим А.П. і Клюєвим С.П.; визначення конкретних шахрайських дій, що були спрямовані на заволодіння акціями ВАТ «Завод напівпровідників»; хто є безпосередніми особами та вчиняли правочин,  внаслідок якого акції ВАТ «Завод напівпровідників» перейшли у власність компанії «Актів Солар Холдінг»; власниками якої частки австрійської компанії «Актів Солар Холдінг» є Клюєв С.П. і Клюєв А.П. та якими правовстановлюючими документами ці факти можуть бути підтверджені; чи проводяться розслідування щодо Клюєва А.П., який, як вбачається з подання, вчиняв злочинні дії; хто є остаточним отримувачем та власником державних коштів у розмірі 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок, які були перераховані з Державного агентства інвестицій та розвитку на користь ВАТ «Завод напівпровідників»; які саме дії були вчинені Клюєвим С.П. та Клюєвим А.П. та яким чином було здійснено вплив на членів комісії Державного агентства інвестицій та розвитку з метою отримання державної підтримки ВАТ «Завод напівпровідників» у розмірі 200 мільйонів 842 тисячі 254 гривні 20 копійок; хто на сьогодні є фактичним власником акцій ВАТ «Завод напівпровідників» та цілісного майнового комплексу ТОВ «Силікон»?
Питання 21. Ким обумовлена така низька якість подання, підтриманого та внесеного  Генеральним прокурором України Шокіним В.М. до Верховної Ради України щодо надання згоди та притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України Клюєва С.П.: низьким професійним рівнем старшого прокурора відділу процесуального керівництва досудового розслідування і підтримання державного звинувачення Головного управління нагляду у кримінальному провадженні Генеральної прокуратури України радником юстиції  Зубковим А.Ю.; поспіхом у підготовці подання; відсутністю достатніх доказових матеріалів чи з впевненості, що з політичних мотивів народні депутати України, які входять в парламентську коаліцію, зобов’язані позитивно проголосувати за дане подання. ( підстава « у вказаний період часу Клюєв А.П. і Клюєв С.П. спільно володіли австрійською компанією. (сторінка друга)? Приблизно на початку 2007 року відбулась  зустріч представника ТОВ «Силікон» Когана Г.І. та Клюєва С.П. (сторінка друга). Залучивши до незаконної діяльності керівників низки підконтрольних їм підприємств (цитата зі сторінки третьої) протягом вересня-жовтня 2010 року у невстановленому слідством місці та у невстановлений спосіб вплинув на членів конкурсної комісії (цитата зі сторінки шостої). Зловживаючи своїм службовим становищем у невстановлений спосіб вплинув на членів зазначеної  комісії.
Питання 22. У поданні робиться висновок – за таких обставин є достатні підстави підозрювати Клюєва С.П. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п’ятою статті 199 КК України, тобто у заволодінні майном шляхом зловживання службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах. При цьому протягом всього подання зловживання службовим становищем доказано лише Клюєвим А.П., а не Клюєвим С.П. як народним депутатом України.
Питання 23. Чи вважає особисто Генеральний прокурор України 
Шокін В.М., що наведених доказів достатньо для подання до суду та притягнення на їх основі Клюєва С.П. до кримінальної відповідальності?
Питання 24. Чи є в протоколах допитів свідків, наведених в поданні, (сторінка сьома) докази того, що Клюєв С.П. займався організацією шахрайських дій, а не Клюєв А.П.?
Питання 25. Чи є в розпорядженні Генеральної прокуратури  інші не викладені в поданні доказові матеріали щодо злочинних дій Клюєва С.П.?
Питання 26. Не зрозуміло, на основі чого були встановлені, чим підтверджуються наступні факти: володіння Клюєвим С.П. і Клюєвим А.П. австрійською компанією «Слав Хандель, Фертретунг унд Бетайлігунг Акцієнгезельшафт» (сторінка друга подання). 
Узгодженість плану вчинення шахрайства з метою заволодіння акціями ВАТ «Заводу напівпровідників» та майном ТОВ «Силікон» між 
Клюєвим А.П. та Клюєвим С.П. (сторінка третя подання). Домовленості та узгодження дій між Клюєвим А.П. та Клюєвим С.П. з метою протиправного заволодіння державними коштами шляхом ініціювання звернення АТ «Завод напівпровідників» до Державного агентства  з інвестицій та розвитку щодо надання державної фінансової підтримки (сторінка п’ята подання).
Забезпечення Клюєвим А.П. прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2010 року № 949 деякі питання фінансування в 2010 році і так далі за текстом (сторінка п’ята подання). 
Яким чином здійснювався вплив Клюєва А.П. на членів Конкурсної комісії зі збору інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки для їх державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабфонду та посадових осіб Держагенства з інвестицій та розвитку, якщо в самому поданні в абзаці третьому на сторінці шостій вказано про невстановлення місця та способу такого впливу на ухвалення ними зазначеного у поданні висновку?
Наступне. Яким чином здійснювався вплив Клюєва А.П. на членів Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів при прийнятті рішення про надання державної підтримки ВАТ «Завод напівпровідників», про що зазначено у п’ятому абзаці на сторінці шостій подання?
Попередня змова Клюєва С.П. і Клюєва А.П. при здійсненні впливу останнього на Комісію зі збору інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки  для їх державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабфонду, посадових осіб Держагенства з інвестицій розвитку, а також Комісії з координації та здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів, про що зазначено в абзацах третьому та п’ятому на сторінці шостій подання?
Про які зазначені фінансово-господарські операції, «необхідні для забезпечення умов передачі акцій» іде мова у абзаці четвертому на сторінці третій подання?
Наступне.  Наявність грошей у ТОВ «Силікон» на здійснення операцій з придбання  цінних паперів підприємств, яких саме, на які, згідно тексту подання, погодився Коган Г.І., якщо на придбання ВАТ «Завод напівпровідників» гроші перераховувала ТОВ «Куа менеджмент?. 
Ким була визначена необгрунтована завищеність вартості цінних паперів підприємств, про які мова іде у четвертому абзаці на сторінці третій подання? Як придбання акцій навіть за умови завищення ціни призвело до заборгованості ТОВ «Силікон» перед контрольованими Клюєвим А.П. і Клюєвим С.П. бізнес-структурами? Про які бізнес-структури іде мова  в абзаці четвертому на сторінці третій подання та звідки видно, що вони належали чи контролювались Клюєвими? 
Що потрібно розуміти під поняттям «штучно сформована, необгрунтована заборгованість»? Чи була спроба вирішення спорів фінансового характеру між підприємствами у господарських судах України?
Як Клюєв А.П. і Клюєв С.П. в подальшому заволоділи 99 відсотками ВАТ «Завод напівпровідників», якщо Фонд державного майна України реалізовував тільки 74,99 відсотків акцій?  Яку реальну роль у цьому, а також у створенні ТОВ «Сі-Інвест» відіграв директор ВАТ «Завод напівпровідників» Коган Г.І., оскільки при такій великій кількості операцій, яка згідно поданням проводилась далі по заволодінню Клюєвим акцій ВАТ «Заводу напівпровідників», досить сумнівно виглядає той факт, що Коган був не обізнаний в кінцевих планах братів Клюєвих?
Як співвідносяться між собою інформація про купівлю акцій за завищеними цінами та послідуюча заборгованість ТОВ «Силікон» перед контрольованими Клюєвим А.П. і Клюєвим С.П. бізнес-структурами, наведена в  абзаці четвертому на сторінці третій подання та інформація про продаж ТОВ «Сі-Інвест» 75 відсотків акцій АТ «Завод напівпровідників» австрійській компанії «Актів Солар Холдінг», викладеній в абзаці першому на сторінці четвертій подання?
Причетність Клюєва С.П. до ТОВ «Куа менеджмент», від якої на рахунок ТОВ «Силікон» надійшли гроші в у сумі 205 мільйонів гривень для оплати акцій ВАТ «Завод напівпровідників»?
Чи були документально чи якимось іншим чином засвідчені зобов’язання між Коганом та Клюєвим про поділ акцій 50х50 ВАТ «Завод напівпровідників» після їх придбання ТОВ «Силікон», про яке зазначено на сторінках другій та третій подання?
Чи мало право підприємство ТОВ «Силікон», яке придбало 75% акцій ВАТ «Завод напівпровідників» продавати акції іншим підприємствам? Чи повинні були останні володіти технологіями, патентами щодо виробництва полікристалічного кремнію, про які мова ішла в умовах проведення конкурсу на продаж акцій, та якими, власне, володіло ТОВ «Силікон»?
Яким чином ТОВ «Сі-Інвест» стало власником 99,99 акцій ВАТ «Завод напівпровідників», хто засновник цього товариства, яка роль Клюєва С.П. у послідуючій діяльності цього ТОВ? Яким чином Клюєв А.П. і Клюєв С.П. заволоділи  99 відсотків акцій ВАТ «Завод напівпровідників», якщо за інформацією, викладеною в абзаці першому на сторінці четвертій, ТОВ «Сі-Інвест» продало австрійській фірмі «Акітв Солар Холдінг» тільки 74,99 акцій ВАТ «Завод напівпровідників»? У чому полягав «безпосередній вплив» Клюєва С.П. на отримання ВАТ «Завод напівпровідників» кредиту на суму понад 200 мільйонів євро від АТ «Державний імпортний експортний банк України», про який зазначається у четвертому абзаці на четвертій сторінці подання?
Питання 28. Видається доволі сумнівною домовленість між Клюєвим та Коганом про те, що Клюєв внесе повну суму за пакет акцій, а ТОВ «Силікон» надасть лише свої технології і при цьому  отримає 50 відсотків придбаних акцій ВАТ «Завод напівпровідників». Чи не могли підконтрольні підприємства Клюєва самостійно придбати ліцензії на необхідні патенти?
Питання 29. Яким чином було визначено, що вартість цінних паперів підконтрольних Клюєву підприємств було необгрунтовано завищеною?
Питання 30. Чи були відсоткові ставки за залученими кредитами від АТ «Державний експортно-імпортний банк України» об’єктивно заниженими?
Питання 31. Якщо досудовим слідством не встановлено спосіб впливу на Конкурсну комісію зі збору інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки для їх державної підтримки у 2010 році за рахунок коштів стабфонду та посадових осіб Держагентства, тоді які існують докази наявності такого впливу?
Питання 32. Чи встановлено, яким саме шляхом Клюєв А.П., зловживаючи своїм службовим становищем у власних інтересах, забезпечив прийняття постанови Кабінету Міністрів України, відповідно до якої незаконно здійснено перерозподіл бюджетних призначень у сумі 205 мільйонів гривень?
Питання 33. Враховуючи визначеність і дослідження питання обгрунтованості подання відповідно до 220 Закону про Регламент, прошу витребувати в Генпрокуратурі копії наступних доказів на підтвердження підозр та фактів, зазначених у поданні. 
На сторінці третій подання зазначено, що упродовж 2007-2008 років Клюєв А.П. і Клюєв С.П., реалізуючи спільний злочинний план, залучивши до незаконної діяльності керівників підконтрольних їм підприємств, (далі іде цитата з подання), на підтвердження чи спростування зазначених стверджень прошу запитати у Генеральної прокуратури та дослідити протоколи допитів свідків, (далі іде перелік свідків) договори, протоколи чи будь-які інші документальні докази, що підтверджують домовленість між Клюєвим С.П. та Коганом Г.І., зокрема, про передачу саме 50 відсотків акцій, а не іншої кількості акцій ВАТ «Завод напівпровідників»; документи, договори та інші докази щодо заволодіння структурами підконтрольними Клюєву С.П. та цілісним майновим комплексом ТОВ «Силікон»; докази щодо фіктивних фінансових операцій з купівлі-продажу цінних паперів між ТОВ «Силікон» і підконтрольними підприємствами та рішень суду, які підтверджують їхню фіктивність.
На сторінці четвертій подання зазначено (далі іде цитата з подання): на  підтвердження чи спростування зазначених стверджень прошу запитати у Генеральної прокуратури та дослідити внутрішні положення, протоколи засідання АТ «Укрексімбанк», що приймав рішення про надання кредиту; протоколи допитів представників АТ «Укрексімбанк» чи інших свідків; документи чи докази, що підтверджують здійснення впливу народних  депутатів України Клюєва С.П. і Клюєва А.П. на АТ «Укрексімбанк» для отримання ВАТ «Завод напівпровідників» кредиту на суму понад 200 мільйонів євро та взагалі докази їх причетності до цього процесу; результати перевірок АТ «Укрексімбанку» з боку державних органів, зокрема, Державної фінансової інспекції України з питань, пов’язаних з наданням кредиту ВАТ «Завод напівпровідників»; будь-які докази, що підтверджують недотримання законів чи внутрішніх банківських процедур при отриманні ВАТ «Завод напівпровідників» кредиту від «Укрексімбанку».
Питання 35. На сторінці п’ятій подання Генпрокуратурою зазначено  (далі іде цитата):  на  підтвердження чи спростування зазначених тверджень прошу запитати у Генеральної прокуратури та дослідити протоколи допитів, документи чи будь-які інші докази, що підтверджують  причетність 
Клюєва С.П. та Клюєва А.П. до звернення ВАТ «Завод напівпровідників» до Державного агентства інвестицій та розвитку із заявою про надання державної фінансової підтримки; документи перевірок, експертиз тощо, якими підтверджувалась незаконність отримання ВАТ «Завод напівпровідників» коштів державної підтримки.
Питання 36. Іде цитата зі сторінки п’ятої подання: на підтвердження чи спростування зазначених тверджень прошу запитати у Генеральної прокуратури та дослідити протоколи допитів членів Кабінету Міністрів України чи інших свідків, документи чи будь-які інші докази, що підтверджують причетність Клюєва С.П. або Клюєва А.П. до забезпечення прийняття постанови Кабміну від 11.10.2010 року № 949, інші докази, що підтверджують порушення законодавства при прийнятті цього рішення Кабінетом Міністрів України.
Питання 37. Після цитати зі сторінки шостої подання: на підтвердження чи спростування зазначених тверджень прошу запитати у Генеральної прокуратури та дослідити протоколи допитів членів Конкурсної комісії зі збору інноваційних та інвестиційних проектів за рахунок коштів стабілізаційного фонду, протоколи засідання Конкурсної комісії зі збору інноваційних та інвестиційних проектів, на яких було прийнято рішення щодо проекту ВАТ «Завод напівпровідників»; будь-які інші докази, які підтверджують вплив на членів Конкурсної комісії  зі збору інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки для державної підтримки у 2010 році.
Питання 38. Іде цитата зі сторінки шостої подання. Після цього просить народний депутат запитати в Генпрокуратури та дослідити протоколи допитів членів Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестпроектів; протоколи засідання Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестпроектів, на яких було прийнято рішення щодо проекту ВАТ «Завод напівпровідників»; будь-які інші докази, що підтверджують вплив на членів  Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестпроектів; протоколи засідання Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів, на якому було прийнято рішення щодо проекту ВАТ «Завод напівпровідників». 
Отже, було оголошено питання з 1 по 38, на які Генпрокуратура не надала відповіді, посилаючись на те, що це становить відомості досудового розслідування. 
Наступне питання 39. Окрім того, з інформацією спростування звинувачень Генеральної прокуратури України Клюєв С.П. послався на те, що  відсутність складу злочину підтверджується результатами незалежного розслідування, проведеного американською компанією «Free Group», зареєстрованою колишнім директором ФБР Луісом Фрі у  складі колишніх спеціальних агентів ФБР, під керівництвом пана Фрі. 
Крім того, ті підстави, на яких заснована дана кримінальна справа, були визнані незалежним австрійським судом як допущення, що недостатньо для пред’явлення звинувачень. В якості джерела міститься гіперпосилання на сторінку в Інтернеті. 
Враховуючи зазначене, прошу запитати в Генеральної прокуратури України чи є в їхньому розпорядженні копії документів, на які посилається Клюєв С.П. як на такі, що підтверджують відсутність в його діях складу злочину, та надати копію таких документів на розгляд Комітету з питань Регламенту та організації роботи Верховної Ради України.
Отже, 39 запитання. 

ШОКІН В.М. Шановні депутати, я так бачу, що по запитаннях ви відчуваєте, що той, хто ставив ці запитання, явно хоче підмінити ваше засідання на судове слідство, а це недопустимо.
Я вже казав на початку свого виступу, що засідання вашого Комітету на сьогодні –це чисто процедурне питання. Я вам хочу сказати, як тільки буде судове засідання, ви все почуєте. І суд буде оцінювати правильність доказів. 
Сьогодні пан Клюєв посилається на озвучення іноземних спеціалістів. Добре, це його право. Але оцінювати буде суд, а ніяк не Комітет. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Я бачу, що є потреба висловитись народним депутатам.

КИШКАР П.М. У мене прохання. Віктор Миколайович, щоб Ви зрозуміли нас правильно. Ви правильно кажете, що виконали свою функцію шляхом передачі нам подання, а ми дуже хочемо (там Михайло Миколайович добре повторює цитати з закону) виконати положення Закону України «Про Регламент Верховної Ради України», ми це дуже хочемо. Але без Вас це неможливо, ми не зможемо виконати особливо обгрунтованість цього подання.

ШОКІН В.М. Тому ми тут вам і допомагаємо.

КИШКАР П.М. Дякую.

ШОКІН В.М. Немає за що.

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка. Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, якби нам не було складно, але нам треба пройти порядок денний, який ми затвердили, до кінця. Я дуже просив би всіх присутніх осіб утриматись від тлумачення закону. У нас є єдина інстанція, яка має право тлумачити закон і норму закону та пояснювати як її виконувати – це Конституційний суд України.  
У нас сьогодні є можливість, і Регламент передбачає – зробити перерву у розгляді цього питання, зібрати 45 підписів народних депутатів України, звернутись до Конституційного суду України, щоб він нам дав чітке тлумачення, в  який спосіб ми маємо оцінити законність  одержання доказів, не маючи  доказів, коли нам їх не дають, законність і обгрунтованість подання і багато інших питань. Але не виконати сьогодні повністю норму закону, бо нас обрав сюди народ України, і ми давали присягу, що будемо діяти в спосіб, передбачений Конституцією і законами України. Давайте виконаємо закон у повному обсязі. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Щодо виконання закону далі. Продовжуємо зачитувати запитання далі та отримувати на них відповіді? Добре. Ідемо по процедурі.

БОНДАР В.В. Я хотів запропонувати. Ми сьогодні ідемо по третьому пункту затвердженого нами вчора порядку денного. Немає відповіді Генеральної прокуратури, пішли далі. У нас далі іде четвертий пункт, п’ятий, шостий, тобто рухаємось далі.

ПИНЗЕНИК П.В. Є сенс оголошувати далі питання? Добре. Давайте продовжувати.
Питання 40. В поданні не надано доказів на підтвердження викладених…

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, Комітет все рівно має діяти у спосіб, передбачений законами України. У нас є Кодекс законів про працю і я просив би головуючого не унеможливлювати використання нами права на перерву в зв’язку з тим, що ми відпрацювали передбачений законом безперервний термін роботи.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, щодо перерви які думки? Пропоную брати перерву в індивідуальному порядку.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. У мене по 39 питанню. Чи може нам шановний слідчий прокурор сказати стосовно того правда чи ні.

БАГНЮК О.І. Шановні депутати, якщо я не помиляюсь, то в 39 питанні іде мова про висновок компанії «Free Group». Даний висновок не є документом, який отриманий прокуратурою або іншими правоохоронними органами. Це документ, який створений за ініціативи Клюєва. І якщо він вважає за необхідне, то він може його надати.

ПИНЗЕНИК П.В. В матеріалах кримінального провадження є цей висновок?

БАГНЮК О.І. В матеріалах кримінального провадження, наскільки мені відомо,  немає висновку.

КЛЮЄВ С.П. Разрешите? Мой адвокат лично подавал этот высновок. Мало того, состоялась встреча около 2 месяцев назад представителей этой компании с Генеральной прокуратурой, где официально было вручено. Помимо этого, за поданням моего адвоката была просьба приобщить это к делу. Мало того, есть ответ на ходатайство, что приобщено к материалам дела. 
(Шум у залі)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я хочу перейти до питання 40. В поданні не надано доказів на підтвердження викладених фактів та обставин, що суперечить  статті 218 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України».
Питання 41. Керуючись статтею 220 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України», прошу витребувати у Генпрокуратури додаткові матеріали, копії доказів на підтвердження фактів та обставин, вказаних у поданні, зокрема, копій допитів, перелічених Генпрокуратурою у поданні. Зокрема, протоколи допитів свідків ( далі іде перелік свідків), копії доказів на підтвердження звинувачень у шахрайстві, зазначених на сторінці третій подання щодо того, що Клюєв А.П. і Клюєв С.П., реалізуючи спільний злочинний план, діючи з метою заволодіння акціями ВАТ «Завод напівпровідників» та майном ТОВ «Силікон», організували проведення фіктивних фінансових операцій з купівлі-продажу цінних паперів між ТОВ «Силікон» та підконтрольними підприємствами (далі іде цитата з подання), зокрема, надати документальні докази заволодіння, отримання у власність акцій ВАТ «Завод напівпровідників» та майном ТОВ «Силікон» Клюєвим А.П. і Клюєвим С.П., документальні докази, договори, акти, протоколи тощо, що підтверджують домовленість між сторонами про передачу саме 50 відсотків акцій, а не 99 відсотків чи іншого пакету акцій ВАТ «Завод напівпровідників».
Щодо 41 питання Генеральна прокуратура також говорить, що це  безпосередньо стосується доказів, тому вона інформацію відповідно надасть.

БАГНЮК О.І. Інформація про докази, які містяться в матеріалах кримінального провадження,  буде надана в порядку, який був нами озвучений.

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто прокуратура погоджується надати докази, які є в матеріалах кримінального провадження, за умови, що буде здійснена відповідна підписка і проведено закрите засідання Комітету. 
Отже, копії наказів і так далі. Копії доказів на підтвердження звинувачень впливу на отримання кредитів в АТ «Укрексімбанк», зазначених на сторінці четвертій подання, зокрема, надати докази, протоколи допитів співробітників АТ «Укрексімбанк», «Заводу напівпровідників», документи чи інші докази впливу Клюєва С.П. та Клюєва А.П. на «Укрексімбанк» для отримання кредитів. Надати докази незаконності процедури отримання кредитів в «Укрексімбанку», в тому числі внутрішні положення, протоколи засідання органів управління Кредитного комітету, що приймав рішення про надання кредитів, матеріали перевірок «Укрексімбанку» державними органами та інші докази.
Четверте. Копії доказів на підтвердження звинувачень Клюєва А.П., який у власних інтересах та інтересах Клюєва С.П. забезпечив прийняття постанови Кабміну № 949, зокрема, надати протоколи допитів членів Кабміну, інших свідків, документи чи будь-які докази, що підтверджують вплив або причетність Клюєва С.П. або Клюєва А.П. до забезпечення прийняття зазначеної постанови Кабміну, докази порушення законодавства при прийнятті цього рішення. 
П’яте. Копії доказів на підтвердження звинувачень щодо того, що Клюєв А.П., будучи службовою особою, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи за попередньою змовою з Клюєвим С.П., з корисливих мотивів, з метою сприяння власному бізнесу, заволодіння державними коштами, в невстановленому слідством місці та в невстановлений спосіб вплинув на членів Конкурсної комісії з відбору інвестпроектів у реальному секторі економіки за рахунок коштів стабфонду, посадових осіб Держагентства з інвестицій і розвитку, Комісії з координації здійснення заходів, пов’язаних з реалізацією інвестиційних проектів. Зокрема, надати протоколи допитів вищезазначеної Конкурсної комісії.
Питання 42. Яка фізична чи юридична особа є суб’єктом обману, про який ідеться у другому рядку абзацу 11 подання? Є згадка про 42 питання у відповіді Генеральної прокуратури. Відповідь: Повідомляю, що в тексті подання про надання згоди на притягнення народного депутата України Клюєва С.П. до кримінальної відповідальності вказано, що суб’єктом кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190 КК України, є Клюєв С.П., який діяв за попередньою змовою з Клюєвим А.П.
Задоволені члени Комітету відповіддю на 42 питання щодо суб’єкту правопорушення?  
Переходимо до 43 питання. Навести, за наявності, перелік майна майнового комплексу чи витяг з 01 рахунку основні фонди бухгалтерського обліку ТОВ «Силікон» на момент інкримінованого Клюєву С.П. злочинного умислу на заволодіння на початок 2007 року, про що ідеться в третьому рядку абзаці 11 подання. 
Про 43 питання згадується у відповіді Генеральної прокуратури. Там ідеться про те, що це є предметом дослідження доказів, які є в матеріалах кримінального провадження, а тому нададуть нам тоді, коли і всі інші докази, якщо відповідне рішення буде прийнято Комітетом.
Питання 44. Надати, за наявності, докази на підтвердження планування Клюєвим С.П. дій, наведених у шостому рядку абзацу 11 подання. 44 питання відноситься до тієї ж категорії питань.
45 питання. Яка фізична чи юридична особа є суб’єктом обману, про що ідеться у восьмому рядку абзацу 11 подання? На 45 питання відповідь така ж сама як і на 42, тобто ідеться про Клюєва С.П.
Питання 46. Назвати, за наявності, докази на підтвердження планування узгодженого використання свого службового становища, про що ідеться у рядку першому абзаці 12 подання. Щодо 46 питання є відповідь прокуратури, що це підтверджується доказами, але доказів не надано.
47 питання. До речі, колеги, з 47 по 53 питання відносяться до цієї категорії. Генпрокуратура стверджує, що відповіді на ці питання потребують обгрунтування доказами, докази будуть надані за інших умов.
Отже, я їх лише зачитаю. 
47 питання. Назвати, за наявності, докази на підтвердження планування або вчинення дій всупереч інтересам держави та суспільства, про що ідеться у рядках третьому та четвертому абзацу 12 подання. 
48 питання. Надати, за наявності, докази на підтвердження дій з відому та схвалення Клюєва А.П. та опис дій, про що зазначено у другому рядку абзацу 14 подання.
Питання 49. Навести обгрунтоване роз’яснення по суті та опис незаконної діяльності Клюєва С.П., про що зазначено у другому рядку абзацу 16 подання.
Питання 50. Назвати, за наявності, перелік підприємств, зазначених у рядку третьому абзацу 16 подання з зазначенням осіб-спільників. Якщо такі особи є, то чи проходять вони як підозрювані по даній справі, та надати, за наявності, докази на підтвердження контрольованості чи можливості впливу на ці підприємства Клюєва С.П.?  
51 питання. Про яке саме майно ідеться у четвертому рядку абзацу 16 подання?
52 питання. Навести перелік операцій та список контрагентів, про що ідеться у шостому та сьомому рядках абзацу 16 подання. 
53 питання. Надати, за наявності, докази на підтвердження запевнення Клюєвим С.П.  Когана Г.І., про що ідеться у рядку десятому абзацу 16 подання.
54 питання. Чи подавав Коган Г.І. позов до суду про визнання угод про придбання цінних паперів недійсними чи удаваними на підставі завищеної вартості цінних паперів? Чи наявний висновок експертизи про дійсну вартість цих акцій? Про це у відповіді Генеральної прокуратури зазначається, що не подавав.

БАГНЮК О.І. Такі відомості відсутні.

ПИНЗЕНИК П.В. Такі відомості у матеріалах кримінального провадження відсутні.  
55 питання. Питання з 55 по 58 прокуратура пропонує відповіді на них пояснювати з використанням доказів, які є в матеріалах кримінального провадження. Тому я їх просто зачитаю.
55 питання. Коли саме «у подальшому» Клюєв С.П. заволодів 99 відсотками акцій ВАТ, про що ідеться у останніх рядках абзацу 16 подання?
56 питання. Надати, за наявності, витяги з реєстрів щодо належності акцій заводу  Клюєву А.П. та Клюєву С.П., про що ідеться в останньому рядку абзацу 16 подання. 
57 питання. Яка особа є власником акцій, попередня плата за які надійшла на рахунок ТОВ «Силікон», про що ідеться у рядках другому і третьому абзацу 17 подання?
58 питання. Ознаки якого злочину наявні у діях, наведених у абзаці 18 подання? 58 питання відноситься до категорії тих, для відповіді на які потрібно ознайомлення з доказами.
59 питання.   Якою була вартість 25 відсотків викуплених акцій (рядок другий, третій абзацу 18 подання) та чи наявні на відповідних  документах підписи Клюєва С.П.? Відповідь: Відповідно до договору № Д-6/08 купівля-продаж цінних паперів, укладеного між ТОВ «Сі-Інвест» та ТОВ «Астарта», загальна вартість вищевказаного пакету акцій ВАТ «Завод напівпровідників» становила 16 мільйонів 177 тисяч 928 гривень 00 копійок.
60 питання.  Чи був Клюєв С.П. на момент зазначених в абзаці 19 подання операцій засновником ТОВ «Сі-Інвест»? Відповідь: Відповідно до матеріалів кримінального провадження Клюєв С.П.  не є засновником ТОВ «Сі -Інвест».
61 питання. Надати, за наявності, докази на підтвердження володіння австрійською компанією «Слав Хандель, Фертретунг унд Бетайлігунг Акцієнгезельшафт»  Клюєвим С.П. та Клюєвим А.П., про що йдеться в останньому реченні абзацу 20-го подання. 
Щодо 61-го питання і подальших питань аж до 66-го: ідеться у відповіді прокуратури про те, що відповіді на них повинні здійснюватися з ознайомленням з доказами. А тому я їх лише зачитаю аж до 66-го. 
62 питання. Хто є потерпілою стороною при заволодінні чужим майном, про що зазначено у другому рядку абзацу 21 подання. Хто є попереднім власником чужого «майна»? Надати, за наявності, конкретний перелік майна, про яке йдеться в цьому абзаці. Надати за наявності докази на підтвердження заволодіння Клюєвим С.П. ВАТ «Завод напівпровідників», а також витяг із реєстру акцій чи реєстру прав на нерухоме майно, про що ідеться в абзаці 22 подання. 
64 питання. Чи був Клюєв С.П. особисто хоча б раз власником акцій ВАТ «Завод напівпровідників»? Якщо так, то якої кількості акцій і в якій проміжок часу? 
65 питання. Ознаки якого злочину наявні в діях щодо організації отримання кредитних коштів, про що йдеться в останніх трьох рядках абзацу 22 подання.
66 питання. Надати, за наявності, докази на підтвердження впливу та на кого саме, про що зазначено в рядку другому абзацу 23 подання. 
67 питання. Чи визнані кредитні договори незаконними та чи були взагалі судові справи по визнанню договорів, вказаних у четвертому рядку абзацу 23 подання не дійсними чи удаваними? Відповідь наступна: Договори, на підставі яких ВАТ «Завод напівпровідників» одержано кредити АТ «Укрексімбанк», недійсними у судовому порядку не визнавалися.
68 питання. Чи є отримання кредиту, зазначеного у рядку четвертому абзацу 23 подання, злочином та чи приходять підозрюваними по справах посадові особи банку, що видав кредит? 
Відповідь: на теперішній час посадовим особам АТ «Укрексімбанк» та іншим особам не повідомлялося про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, об`єктом яких є кошти, одержані ВАТ «Завод напівпровідників» як кредит. 
69 питання. Яка норма матеріального права забороняє особі виконувати функції народного депутата України при обранні близького родича на високу державну посаду? Ознаки якого злочину наявні в діях, вказаних в абзаці 24 подання? 
Відповідь: Вказана частина подання не містить жодних посилань на будь-яку норму права. 
70 питання. Надати обґрунтоване роз`яснення використаного у першому рядку абзацу 29 подання поняття «володіючи». Надати, за наявності, докази на підтвердження такого володіння. 
Питання з 70-го по 79-е прокуратура вважає такими, відповідь на які потребує ознайомлення з доказами. Тому продовжимо ознайомлення з цими  питаннями. 
Питання 71. Чи став Клюєв С.П. власником державних коштів, про які йдеться у рядках четвертому і п`ятому абзацу 29-го подання? Якщо так, то надати, за наявності, докази цього та вказати, хто отримав дані кошти: фізична особа як суб`єкт правовідносин чи Клюєв С.П.?
Питання 72. Яким чином Клюєв С.П. мав прямий вплив через займану ним посаду на прийняття рішень Держкомітетом з інвестицій та розвитку, про що зазначено у рядку першому абзацу 30 подання?     
Питання 73. Де, коли і яким чином були перераховані державні кошти на рахунки Клюєвих чи передані готівкою від юридичної особи «Заводу напівпровідників»? Абзац 32 подання.  
74 питання. Надати обґрунтоване роз`яснення, яким чином Клюєв А.П., зловживаючи своїм службовим становищем, у власних інтересах та в інтересах Клюєва С.П., забезпечив прийняття постанови Кабміну № 949? Чи визнана дана постанова в установленому порядку незаконною та чи скасована як незаконна? 
Питання 75.  Які дії вчинялися для ініціювання, про яке йдеться у рядку другому абзацу 35 подання та, за наявності дій, у чому полягає їх незаконність? 
76 питання.  Надати, за наявності, докази на підтвердження попередньої змови, про що йдеться у рядках другому, третьому абзацу 36 подання, та в чому саме полягає злочинність цих дій? 
77 питання. Чи є сприяння власному бізнесу, про що йдеться в рядках третьому, четвертому абзацу 36 подання, кримінальним діянням та яка норма права передбачає відповідальність за таке сприяння? 
78 питання. Надати обґрунтоване роз`яснення,  яким чином доведено наявність впливу, якщо слідством не встановлено, де і як вчинялися дії, що згадуються в рядку п`ятому, шостому абзацу 36 подання? Надати, за наявності, докази такого впливу на членів Конкурсної комісії та перелік таких членів. Вказати, чи притягнуті до будь-якої відповідальності члени комісії за прийняття цього рішення?
79 питання. Надати, за наявності, докази на підтвердження впливу Клюєвим С.П., про що йдеться в рядках четвертому, п`ятому абзацу 38 подання, та на кого саме був здійснений такий вплив.  
80 питання. Чи визнано договір №18, про який йдеться в останньому реченні 39 абзацу подання, незаконним чи недійсним в установленому порядку? Чи заявлявся в інтересах держави позов про повернення незаконно отриманих коштів? 
Відповідь: Наразі відсутні судові рішення про визнання недійсним указаного договору. 
81 питання. Про що давали покази свідки, зазначені в абзаці 44 подання, протоколи допиту яких використовуються як підтвердження тих чи інших фактів? 81-е питання згадується в тій частині відповіді Генеральної прокуратури, де йдеться про надання доказів. 
82 питання. Надати копію звернення, подання, що стало підставою судового процесу, який закінчився 11 грудня 2014 року рішенням Віденського Верховного Суду (Республіка Австрія) у кримінальній справі стосовно Андрія Клюєва та інших осіб за вчинення злочинів відповідно до розділу 165-го параграфу 1, 2 та 4 Кримінального кодексу та інших правопорушень на апеляції, подані Андрієм Клюєвим і Сергієм Клюєвим проти постанови Окружного суду у кримінальних справах Відня 12 липня 2014 року за номером таким-то. 
Відповідь: Зазначеними документами не обґрунтовується подання про надання Верховною Радою України згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України Клюєва С.П. У зв`язку з цим відсутні підстави для надання вказаних документів. 
Колеги, я свою місію в цій частині виконав. Можемо переходити до наступного пункту процедури? 
Отже, слово для інформації, для пояснень надається народному депутату Клюєву Сергію Петровичу. Прошу до слова. 
Процедурою передбачено, що ми будемо задавати питання. Михайло Миколайович. 

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, у мене все ж таки прохання – обмінятися думками, бо ми от зараз ідемо на порушення порядку денного, який ми встановили, що у нас мають бути запитання і відповіді. Тобто ми відмовилися від цього пункту? Якщо так, то треба про це проголосувати. 
Наступне питання. Я б дуже просив не порушувати Кодекс законів про працю. Можна було би зробити зараз перерву на 10 хвилин і після цього продовжити вже розгляд цього питання. Фактично ми от зараз витратили дві години для засобів масової інформації. З поданням, яке зачитував головуючий, ми всі ознайомлені. Запитання, які писалися, ми їх писали і ми їх всі вчора в розгляді мали. Ми фактично сьогодні от ці 2,5 години працювали на засоби масової інформації, на відкритість. І я думаю, що це правильно. Але треба перейти вже і до конкретики – тих питань, які є у нас, і на які не отримано відповіді. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я як головуючий намагаюся організувати процес таким чином, щоб ви одержали відповіді на всі запитання. Ну, якщо Генеральна прокуратура України вважає за неможливе зараз надавати відповіді на запитання, що ж я можу з цим зробити? Давайте обговоримо процедуру подальшого розгляду. Віктор Васильович. 

БОНДАР В.В. Павло Васильович, я пропоную рухатися далі по затвердженому вчора порядку денному. У нас далі іде: пункт 4-й «Пояснення народного депутата Клюєва», 5-й «Запитання народних депутатів  до Сергія Петровича», 6-й «Заслуховування осіб, експертів і так далі». І потім, коли ми підійдемо до  7 питання «Обговорення самого подання», вже у нас будуть сформовані запитання до всіх учасників процесу, ми зможемо для себе щось роз`яснити. Тому не втрачаємо час. Я пропоную: рухаємося по графіку.

ПИНЗЕНИК П.В. Слово надається Сергію Петровичу Клюєву. 

КЛЮЄВ С.П. Спасибо большое.
Ну, для информации. Насколько я помню, это в первый раз Генеральный прокурор просит провести парламент в закрытом режиме. Может быть, я ошибаюсь, но, насколько я помню, это впервые такое. Причина, на мой взгляд, очень проста: потому что следствие и прокуратура не владеют доказательной базой для того, чтобы их предоставить. 
 Я несколько дней назад подготовил свое письменное пояснение и официально дал в Комитет. Надеюсь, что у вас была возможность с ним ознакомиться. Но в любом случае, я хотел бы добавить еще несколько слов касательно сегодняшнего подання. 
В существующих условиях политического давления, в которых приходится работать Генеральному прокурору Украины, тяжело рассчитывать на его объективное мнение, когда моими политическими оппонентами развязана информационная травля, которую подхватили многие СМИ. И хотя эти все псевдожурналистские расследования не нашли своего подтверждения в выводах следствия, на Генерального прокурора по-прежнему оказывается сильнейшее давление. Мы это видим из средств массовой информации и из постоянных выступлений в парламенте. Извините, я знаю, о чем я говорю. 
И вместо того, чтобы стать на позицию закона, Генеральный прокурор стал покрывать действия своего предшественника Махницкого, который, желая показать обществу видимость борьбы с коррупцией, обманул официальные органы Евросоюза, сообщив им о якобы уже установленной моей причастности к совершенным экономическим преступлениям, что явилось фактически основанием для введения санкций для меня и для членов моей семьи. Теперь уже более чем в течение одного года официальные органы ЕС требуют доказательств этим обвинениям. А те материалы, которые были предоставлены Генеральной прокуратурой Украины, ЕС считает недостаточными, что и подтверждается решением Евросоюза о продлении мне санкций только до 6 июня, дав снова время Генпрокуратуре для предоставления доказательств. Кстати, срок истекает практически через неделю. 
В январе 2015 года предыдущий Генеральный прокурор Ярема уведомил официальные органы ЕС об отсутствии у следствия достаточных оснований для внесений в Верховную Раду представления в отношении меня. Больше года следователи пытались найти хоть что-то, что свидетельствовало б о моей причастности к каким-либо преступлениям. На протяжении всего этого времени я являлся на допросы и отвечал на все вопросы следователей, которые, проведя колоссальную работу, не установили никаких доказательств моей виновности. 
А что же далее? Вместо того чтобы открыто заявить об этом, Генеральный прокурор все-таки поддается на политическое давление и, не имея никакой доказательной базы, в чем вы сегодня могли убедиться самостоятельно, подписывает подання на снятие с меня депутатской неприкосновенности. А в соответствии со статьями 218 и 220 Регламента Верховного Совета Генеральный прокурор должен внести представление, которое должно быть мотивированным и достаточным, содержать конкретные факты и доказательства, которые четко указывали бы,  какие именно действия являются противоправными, в чем их противоправность, какая моя роль в этом, указав время, место, способ, а не фразы: «в неустановленном месте и неустановленным способом». 
Кроме того, даже после того, как Комитет потребовал их предоставить, как мы видим сегодня, требование не было выполнено. Обращаю внимание членов Комитета, на чем именно Генеральный прокурор пытается вменить мне подозрение и какие «доказательства» вы приводите, Виктор Николаевич. По мнению Генпрокурора, мною были совершены мошеннические действия при приобретении акций «Завода полупроводников» и ОО «Силикон». А также будто бы я оказывал давление на процесс выдачи заводу кредита и будто бы использовал свое служебное положение при предоставлении этому предприятию поддержки из стабилизационного фонда Государственного бюджета в качестве компенсации ранее уплаченных им процентов по банковским кредитам. 
При этом я хотел бы, уважаемые коллеги, акцентировать ваше внимание на следующем: нет ни одного договора или решения в отношении акционерного общества «Завод полупроводников» либо ОО «Силикон», или иных, связанных с ними предприятий, который был бы заключен и подписан либо мной, либо моим братом, и мы не имеем к этому никакого отношения.   
Второе. Ни я, ни мой брат не влияли на заключение или исполнение существующих договоров в отношении акций или кредитных договоров в пользу АО «Завод полупроводников». 
Третье. Ни одна гражданская правовая сделка в отношении акций завода, также как и кредитный договор, и договор о предоставлении господдержки, не были признаны в судебном порядке недействительными. Их даже никто не пытался обжаловать. То есть все эти договоры являются действительными и законными по сей день. Ни одно решение ни одного государственного органа о предоставлении господдержки или о перераспределении бюджетных средств не было отменено или признано в установленном порядке незаконным. Ни одно должностное лицо, на которое я или мой брат якобы влияли, и которое реализовывало б мой и брата якобы преступный умысел, не было привлечено к ответственности. Все решения по этому вопросу были приняты в полном соответствии с украинским законодательством. 
Иными словами, следствием не только не установлена моя причастность к описанным в представлении событиям, но также в представлении не содержится никаких данных, на основании которых делается вывод, что сами действия носили противозаконный характер. Обращаю ваше внимание, что следствием не установлен сам ущерб, его размер, якобы нанесенного Госбюджету Украины или иным лицам, который был бы определен и подтвержден выводами экспертов, как того требует закон. 
Отдельно хочу остановиться на лицах, которые в представлении Генпрокурора представлены как потерпевшие. Это владельцы, руководство ОО «Силикон» Един, Коган и прочие. Замечу, что эти лица фигурируют в ином уголовном деле: по факту доведения ими ОО «Силикон» до банкротства с целью невозврата кредита ВТБ-банку, а в последствии дочернего предприятия компании «Актив Солар». Хозяйственными судами признаны фиктивными сделки, которые совершило руководство ОО «Силикон», реализуя свой преступный умысел. Однако решение следственным органом до настоящего времени почему-то не принято. 
Указанное уголовное  производство начато еще в 2013 году по заявлению компании «Актив Солар». Поскольку заявителем по указанному делу является компания, руководителем которой является мой зять, показания Едина и Когана против меня есть не что иное, как месть с их стороны, попытка захватить чужую собственность  и попытка избежать ими  собственной уголовной и материальной ответственности. И, таким образом, что получается? Един и Коган втягивают Генеральную прокуратуру в реализацию практически рейдерской схемы. А Генеральная прокуратура в свою очередь пытается втянуть Верховную Раду Украины.  
Хочу отметить, что указанные представления о событиях были исследованы не только Генеральной прокуратурой Украины, но и стали предметом независимого расследования, проведенного ведущими специалистами в этой сфере, американскими экспертами под руководством 5-го директора ФБР господина Фри. И этим специалистам я попросил бы Комитет после моего выступления дать возможность самостоятельно рассказать о результатах своего расследования. 
Кроме того, хотел бы обратить внимание, что по содержанию представление Генпрокурора Украины преимущественно повторяет собой многочисленные запросы в прокуратуру Украины о предоставлении правовой международной помощи, направляемые регулярно в течение всего последнего времени Министерству юстиции Австрии. Информация, содержащаяся в этих запросах, также получила негативную правовую оценку в решении австрийских криминальных судов. То есть, я хотел бы это подчеркнуть, что по тем фактам, по основным фактам, которые прокуратура вменяет мне в представлении, уже есть решение австрийского суда. И я хотел бы попросить австрийского адвоката господина Сойера после выступления тоже прокомментировать ситуацию «Украина-Австрия». 
В материалах следствия отсутствуют доказательства моей причастности к каким-либо преступлениям. И даже наоборот: имеются заключения и результаты многочисленных проверок Госфининспекции, налоговых органов, Фонда госимущества и прочих, которые говорят о законности договоров. Указанным событиям также дана оценка международными экспертами и судебными органами. Я хотел бы обратить внимание, что все эти проверки были проведены в 2014 году. 
Несмотря на все вышесказанное, Генеральным прокурором Украины было внесено ничем не обоснованное, ничем не подкрепленное, никакими доказательствами, представление, основанное исключительно на принципе политической целесообразности. 
Вчера, 27 мая Вы, Виктор Николаевич, в газете «Голос Украины» сказали замечательную фразу. Процитирую Вас: «Замість чого, зволите, має працювати закон, перед яким мусять бути всі рівні». Я полностью поддерживаю то, что Вы сказали. И, уважаемые коллеги, я прошу Комитет прислушаться к словам Генерального прокурора и прошу, соблюдая международные европейские принципы законности, дать соответствующую правовую оценку внесенному представлению и вернуть его Генеральному прокурору Украины в связи с отсутствием достаточных доказательств. Спасибо большое. 

ШОКІН В.М. Теперь мне слово, я так понимаю? 

ПИНЗЕНИК П.В. Вам надавалося слово раніше. Якщо є потреба в репліці, то, звичайно. 

ШОКІН В.М. Сергей Петрович, я Вам отвечу на русском языке, потому что украинского вы не понимаете, да? 

КЛЮЄВ С.П. Понимаю. 

ШОКІН В.М. А як, гарно? 
Так вот, смотрите, Вы меня обвиняете в политической заангажированности. Я так понимаю, да? А какие у Вас есть основания? 

КЛЮЄВ С.П. У меня есть основания те, что у Вас нет оснований вносить это подання, не имея доказательной базы. То есть я ничего другого, никакой другой аргументации найти не могу, потому, что читая ваше подання, мы же с Австрии получили все материалы дела, которые вы туда направляли, то есть мы владеем материалами дела, я не могу понять, на чем оно основано. И мало того, не только я, а все специалисты, юристы. 
Может быть, конечно, я ошибаюсь, что это политическое преследование. Может быть, какое-то другое основание. Но у меня, честно говоря, складывается такое впечатление. 

ШОКІН В.М. Я понял. 

КЛЮЄВ С.П. Извините. 

ШОКІН В.М. То есть у Вас нет аргументов. 

КЛЮЄВ С.П. Ну как аргументов? Мой аргумент: отсутствие аргументов у Вас, вот мой главный аргумент. Отсутствие аргументов у Вас и доказательной базы. 

ШОКІН В.М. Мой аргумент будет – приговор суда. 

ПИНЗЕНИК П.В. Те, що зараз відбувається, називається обговорення. Ми до нього підійдемо в процедурі пізніше. 

ШОКІН В.М. Но я имею право на реплику. 

ПИНЗЕНИК П.В. Звичайно. 

ШОКІН В.М. Там написано, что я имею право вопросы задавать. 

ПИНЗЕНИК П.В. Запитання у нас передбачаються від народних депутатів – членів Комітету. Віктор Миколайович, Вас ніхто в слові не обмежує. Будь ласка, Генеральний прокурор. 

ШОКІН В.М. Я хотел бы знать, если можно, конечно, сколько стоят адвокаты американские, австрийские для Вас? 

КЛЮЄВ С.П.  Я скажу следующее: все те деньги, которые плачу адвокатам, источником их являются задекларированные мои деньги, которые, кстати, декларировались в начале 1990-х годов. И надеюсь, что все присутствующие поступают так же: декларируют свои доходы. И то, что я им плачу, перечисляется с официальных источников и полностью бело и прозрачно. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, наступний пункт нашої програми: запитання до народного депутата Клюєва. Хто з членів Комітету бажав би задати запитання? Михайло Миколайович Папієв.    

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, у мене є запитання до Сергія Петровича, і відповідь на нього мені важлива. Поясню вам логіку цього запитання. Ви знаєте, ми Верховною Радою України проголосували Закон України «Про внесення змін до Конституції, проект Закону України «Про внесення змін до Конституції України» (стосовно позбавлення народних депутатів України недоторканності) і направили зараз в Конституційний суд на отримання висновку. Фактично у нас отак, якщо порахувати, лишається близько 100 днів, коли народні депутати України всі 421, які сьогодні обрані, вони вже не будуть недоторканними особами, і абсолютно спокійно кожному з них може бути пред`явлено підозру за їхні зроблені дії відповідно до Кримінально-процесуального кодексу. Тобто 100 днів. 
По цій справі, яку ми сьогодні слухаємо, а відноситься вона до 2007-2008 років. Тобто виходить так, що ця справа чекала 8 років того, що вона піднялася зараз. В чому зараз є така необхідність, на Ваш погляд (оці 100 днів), щоб вносити в Верховну Раду України, коли це те ж саме можна буде абсолютно спокійно зробити в вересні поточного року? Я впевнений в тому, а я буду голосувати за зняття, за внесення змін до Конституції України і зняття депутатської недоторканності. В чому от зараз такий поспіх? Не чекати ще 100 днів і зробити це абсолютно спокійно, а от сьогодні саме внести в Верховну Раду подання про зняття з Вас депутатської недоторканності і притягнення до кримінальної відповідальності? 

КЛЮЄВ С.П. Это вопрос ко мне? 

ПАПІЄВ М.М. К Вам. 

КЛЮЄВ С.П. Моя точка зрения: я не понимаю такой скорости, но могу предположить только, что в связи с тем, что 6 июня у меня заканчивается срок санкций, наверное, ну просто хотят помешать процессу снятия санкций. Вот это единственное объяснение. А другого объяснения я для себя найти не могу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ще запитання? Віктор Васильович. 

БОНДАР В.В. Дуже дякую за надані роз`яснення. Ми тепер хоча б розуміємо в більшості суть справи. Запитання до Сергія Петровича. Махніцький – попередній Генеральний прокурор, потім Ярема. Я так розумію, в  матеріалах, які вони направляли в Євросоюз, давали якісь гарантії, що є якась доказова база, я правильно розумію? І після цього, коли зараз закінчується термін, вже Віктору Миколайовичу треба, підтверджуючи компетентність Генеральної прокуратури і відбілюючи дії попередніх генеральних прокурорів, надати якісь докази. Але коли я вас послухав, то виходить, що по справі нема ніяких цивільних рішень, господарських. Тобто ніхто не пред`являв ніяких претензій. І, по суті, зараз формується якась доказова база, саме використовуючи Верховну Раду, якщо вона благословить, що є якийсь злочин, ще раз підтвердити Євросоюзу, що є якісь матеріали і ми їх рано чи пізно дамо. Я так розумію, що сьогодні відбувається процес заради того, щоб до 6 червня підтвердити дії двох попередніх генеральних прокурорів. Правильно я зрозумів чи неправильно? 

КЛЮЄВ С.П. Если честно, Виктор Николаевич,  я понимаю Вас, Вы – заложник своих «попередников», которые нагородили кучу дел, а Вам сейчас приходится разгребать.  

ШОКІН В.М. Сергей Петрович, я Вам скажу. Не хотел говорить, но скажу. 

КЛЮЄВ С.П. Пожалуйста. 

ШОКІН В.М. Дело в том, что Вы просто не знаете, что санкции Вам уже продлены. 

КЛЮЄВ С.П. Ну, я узнаю. Вы знаете, я привык узнавать новости, что меня приглашают на допрос, новости о том, что мне какие-то предъявлены обвинения из средств массовой информации,  либо читая протоколы допросов в средствах массовой информации. Я считаю: ну что, если продлены, значит, продлены. 

ШОКІН В.М. Значит, это не может быть моей целью, понимаете, да? Моя цель только одна: чтобы был закон соблюден и не более того. 

КЛЮЄВ С.П. Виктор Николаевич, что суждено, значит, суждено. У меня пока такой информации нет. Если Евросоюз примет решение, срок у них заканчивается 6-го, значит, ну что? Будем жить дальше. 

ШОКІН В.М. Это информация, я вам ее сообщаю. 

КЛЮЄВ С.П. Спасибо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, ще запитання до Клюєва Сергія Петровича? Якщо немає запитань, то далі за нашим планом ми мали би заслухати осіб, експертів, інших фахівців за пропозиціями Генерального прокурора або за пропозиціями Клюєва Сергія Петровича. Віктор Миколайович, у вас є пропозиції щодо заслуховування інших осіб на засіданні Комітету? 

ШОКІН В.М. Справа в тому, що я бачу, що ми будемо тут дуже довго і підтримую пана Папієва - зробити перерву, мабуть, на якийсь довший час, так? Бо там 9 експертів буде. Це, як по 10 хвилин кожному, це буде години півтори. 
На мій погляд, експерти, котрі не є громадянами України, ну, я не знаю, я б не заслуховував.  

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Миколайович, у Вас є пропозиції щодо заслуховування когось із інших осіб? Я маю на увазі не щодо запропонованих іншими. Чи Ви бажаєте запропонувати заслухати когось? 

ШОКІН В.М. Ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, Віктор Миколайович. 
Сергій Петрович, у Вас є пропозиції щодо заслуховування окремих осіб? Щодо заслуховування інших осіб на засіданні Комітету? 

КЛЮЄВ С.П. У меня есть право предоставить мнение экспертов, а также слово своей защите. И я попросил бы коллег, чтобы у меня была возможность воспользоваться этим правом. Я хотел бы попросить предоставить слово представителям компании «Free Group» для того,  чтобы они доложили, каким образом, что они расследовали и какие результаты получили. Спасибо большое. 

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Васильович, будь ласка. 

БОНДАР В.В. Я пропоную, поки є засоби масової інформації, щоб ми дійсно заслухали, бо нам в Комітет передали цілий пакет документів, які мають відношення до зовнішньої сторони: австрійські висновки, висновки австрійських судів, висновки австрійських органів правопорядку, прокуратури і інших, щоб ми стисло почули інформацію, щоб під телекамери ми відчули, щоб нас потім теж люди розуміли, коли ми будемо приймати рішення. Давайте дамо можливість заслухати тих людей, яких запросили. Один день вже потратимо, спокійно далі розберемося, але ми вже будемо мати дійсно відкрито і гласно повну інформацію про все, що відбувається, і не буде ніяких спекуляцій потім, хто що сказав, хто не так про що говорив. 
Ми вчора це затвердили. Давайте іти по цьому порядку. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Петрович, ви заявили участь в засіданні Комітету цілого ряду осіб: два адвоката (Сухов Юрій, Синіцина Марина) і ряд експертів. Кого саме з цих осіб ви б хотіли, щоб Комітет заслухав зараз? 

КЛЮЄВ С.П. Это американские эксперты – раз.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто ці особи, які їхні прізвища, їхні посади? Хто може надати пояснення? 

КЛЮЄВ С.П. Сейчас, одну минутку. У вас должны были быть материалы. 

ПИНЗЕНИК П.В. У мене є перелік, але хотілося почути від вас ці клопотання до Комітету. 

КЛЮЄВ С.П. Я хотел бы сейчас предоставить слово судье Юджину Р.Саллівану. Он являлся федеральным судьей в Америке, и на сегодняшний день он – партнер компании «Free group», которая делала исследования. «Free group» совместно с… Ох-ох, сложное название. Я думаю, он сам представит, как это правильно называется, прошу прощения. 
Второе. Попросил бы австрийскому адвокату господину Сойеру слово дать. И третье, заключительное слово, украинскому адвокату господину Сухову. Три человека.

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто Ви просите про заслуховування трьох осіб: Сухов Юрій – адвокат народного депутата України Клюєва, Юджин  Р.Салліван – представник американської компанії, яка, за Вашими словами, здійснювала розслідування з питань, що становлять інтерес при розгляді питання в Комітеті, і пан Річард Сойєр – представник, якщо я не помиляюся, австрійської компанії, Ви вважаєте, що його інформація може бути корисна Комітету.

КЛЮЄВ С.П. Да. Первый – господин Салливан, если возможно, второй – господин Сойер и для заключительного слова с точки зрения защиты – это господину Сухову. 

ПИНЗЕНИК П.В. Яка думка членів Комітету щодо цього клопотання? Павло Миколайович, будь ласка. 

КИШКАР П.М. Я, Сергію Петровичу, просив би не використовувати все-таки іноземців. У нас достатньо кваліфікованих юристів, які могли б Вам допомогти. І Україна все-таки є правовою державою. А за ті кошти радив би купити все-таки квартири хлопцям з АТО. Так би була набагато приємніша і зрозуміліша Ваша життєва позиція. В принципі я готовий слухати одну людину, яка б достатньо чітко і аргументовано виклала б позицію фактично захисту, бо ми зараз квазісудовий орган, виходить так. З радістю це вислухаю, хоча ви в своєму виступі достатньо були аргументовані. Не бачу необхідності в цих трьох людях. Більш цікава була б відповідь (ви ходите до церкви, я бачив Вас там пару разів), Ваша особиста відповідь на моральне питання: чи вчиняли ви злочин? Якщо Ви офіційно готові перед собою, перед людьми на камеру сказати, що в цьому не було Вашої дії і зацікавленості про те, що написано в подані Генпрокурора, я думаю, що це було б набагато простіше і краще для нашого Комітету. Дякую. 

КЛЮЄВ С.П. Я никаких злочинів не вчиняв. Я готов это повторить не только перед членами Комитета, я готов повторить это в церкви. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, можливі два підходи для вирішення цього питання: перше – почати обговорення по суті, і друге – у мене є, наприклад, пропозиція: якщо сторона Клюєва Сергія Петровича просить про заслуховування певних осіб, виділити певний час і вже витратити його на те, щоб заслухати всіх бажаючих. Ми пропонували Генеральній прокуратурі можливість надати будь-які пояснення. Давайте надамо стороні захисту можливість, але обмежимо це визначеним часом. Яким саме часом ми можемо обмежити ці пояснення?    
Скільки часу потрібно Вам? 

КЛЮЄВ С.П. 10 минут достаточно будет. Но единственное что: это же будет на английском языке. Вопрос перевода. Мы постараемся уложиться очень быстро. 

ПИНЗЕНИК П.В. Скільки? 10 хвилин на всіх трьох? 

КЛЮЄВ С.П. Ні.

ПИНЗЕНИК П.В. Це півгодини загального часу? 

КЛЮЄВ С.П. Я думаю, учитывая перевод, с двумя людьми будет проблема с переводом. В общей сложности минут 35-40 с головой хватит. 

ПИНЗЕНИК П.В. До півгодини загального часу для виступів експертів. Є заперечення у членів комітету? 

КЛЮЄВ С.П. 40 минут, если можно, пожалуйста. Потому что сложности с переводом будут. 

ПИНЗЕНИК П.В. Є потреба ставити на голосування це питання? Хто за те, щоб надати на клопотання Клюєва Сергія Петровича слово трьом особам, зазначеним у його клопотанні? Прошу голосувати. Хто проти? -1.  Утримався? Рішення прийнято. 

КЛЮЄВ С.П. Спасибо большое. 

ШОКІН В.М. Можна репліку тоді? 

ПИНЗЕНИК П.В. Так, Віктор Миколайович, будь ласка. 

ШОКІН В.М. Я перепрошую, шановні депутати. Ну, по-перше, ми виходимо за межі подання. В будь-якому  разі те, що скажуть ті експерти так звані, воно не буде в межах подання. Це безумовно. Вони будуть давати свої оцінки на своїх законах американських, австрійських чи інших. У нас діють закони України. Межі подання дуже чіткі. Вони будуть казати, можливо, все, що завгодно, що стосується особистості пана Клюєва чи інших питань юридичних, що проходили там. Вони не можуть дослідити подання, не знаючи українських законів, по-перше. 
По-друге, який буде переклад, ми теж не знаємо. Перекладач не може бути повноцінним, бо він не попереджений про якусь відповідальність. Таким же чином і експерти. Ми ще не знаємо, а я заранее кажу, що експерти не можуть давати заключення по нашому українському поданню. 

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Миколайович, в єдиному я можу Вас запевнити, що Ваша позиція буде взята абсолютно до уваги членами Комітету, коли ми будемо оцінювати відповідну інформацію. А зараз ми вже прийняли рішення про те, щоб її заслухати. Давайте ми її заслухаємо протягом півгодини,  витратимо на це час. 
Прошу до слова. Хто перший? Пан Юджин Р.Салліван. Переклад буде забезпечений, я так розумію. 

ШОКІН В.М. Я тоді піду погуляю, добре?

ПИНЗЕНИК П.В. Але повертайтесь до нас. 
(Шум у залі) 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я прошу вибачення! Починаємо заслуховування. Починаємо виступ. Дякую. Час, виділений для виступів експертів, розпочався. Давайте починати виступ.  

ЮДЖИН Р.САЛЛІВАН. Господин глава и уважаемые члены Комитета, я – судья Салливан. Со мной мои коллеги: Юждин Салливан и Майкл Маккоу. Прежде всего, я хотел бы поблагодарить Комитет за то, что позволили мне выступать здесь от имени австрийской компании «Slav AG».
«Slav A.G.» является международной компанией с 20-летней историей с главным офисом в Вене, а также ведущей бизнес в Украине. Акционеры компании Андрей и Сергей  Клюевы. Группа компаний «Slav AG» является работодателем для нескольких тысяч сотрудников в разных странах, включая Украину. Компания «Slav AG» - это корпорация, которая получила экономический ущерб из-за того, что ее акционеры были включены в список лиц, к которым применяются санкции ЕС. 
Действия, которые рассматриваются этим Комитетом и парламентом, направленные против главных владельцев «Slav AG», могут и дальше подвергать компанию «Slav AG.» финансовым и репутационным рискам. По этой причине я сегодня здесь.
16 июня 2014 года руководство «Slav AG» наняло компанию «Peper Hamilton» (в дальнейшем «Peper») с помощью компании «Free group International solutions» (далее FGIS) для того, чтобы та провела независимую проверку благонадежности фактов «DJ Diligence», которые касаются обвинений против владельцев «Slav AG». Независимость является фундаментальным принципом нашего расследования. 
Перед тем, как начать любое расследование, мы проверяем потенциальных клиентов. В ряде случаев мы отказались работать с некоторыми клиентами. Мы принимаем задание по расследованию, только если клиент соглашается на наши условия проведения расследования, где мы определяем сам процесс, материалы, свидетелей и проводим наше расследование без вмешательства со стороны нашего клиента. Мы отказываемся работать с теми, кто не принимает наших условий. Наши клиенты получают результаты анализа только в самом конце, когда расследование завершено и финальный отчет готов. 
В этом конкретном случае компания «Slav AG»  полностью отвечала нашим требованиям. Следует отметить, что Андрей и Сергей Клюевы не были и не являются нашими клиентами. По сути дела, они являются целью нашего расследования, так как наш клиент заинтересован в установлении правонарушения со стороны своих акционеров и в случае необходимости в принятии необходимых правозащитных мер. 
Результаты нашего расследования, плохие или хорошие, защищены адвокатской тайной и позволяют клиенту определить лучший образ действий. Во многих случаях, когда мы определили и нашли достоверные доказательства правонарушений, у наших клиентов была возможность принять необходимые корректирующие меры. По назначению суда мы ранее расследовали несколько крупных дел, таких как «MS Global» - в свое время одно из крупнейших банкротств в истории США, а также расследование обвинения против Претензионного комитета по вопросу разлива нефти в Мексиканском заливе компании «British Petroleum».  
Команда для нынешнего расследования состояла из судьи Льюиса Фри, двух спецагентов ФБР в отставке, старшего юридического специалиста по расследованию и меня. Наша квалификация: я – партнер «Peper», бывший федеральный судья США; судья Льюис Фри – руководитель FGIS, партнер и бывший глава компании «Peper», он также бывший федеральный судья США. Более того, он был 5-м директором Федерального бюро расследований США. Майк Маккоул – бывший спецагент ФБР и действующий помощник управляющего директора FGIS. Также в нашей команде был Юджин Салливан – старший юридический специалист по расследованию компании «Peper». И Джефри Аверсон – бывший спецагент ФБР. 
Наша команда провела 6-месячное расследование обвинений против семьи Клюевых. Команда рассмотрела многочисленные непубличные документы, определила и провела опрос имеющих отношение к обвинению свидетелей в нескольких странах и выполнила обширное исследование публичных документов. Так как наша компания по расследованиям является частной, мы проводили наше расследование должным образом без определенных правительственных инструментов, например, полномочия повестки, разрешения на обыск и принуждение свидетелей к даче показаний. Тем не менее, наше расследование было обширным, и нам удалось сотрудничать с целым рядом ключевых свидетелей, имеющих отношение к обвинениям, включая некоторых, кого не опрашивала Генеральная прокуратура Украины.
Итак, результат независимого расследования нашей команды. Мы не нашли достоверных доказательств, которые подтвердили бы обвинения против акционеров компании «Slav AG». В частности, мы не нашли достоверных доказательств того, что господин Клюев, его семья или кто-либо, действующий от их имени, пытались повлиять на предоставление кредита «Укрэксимбанка» для «Завода полупроводников» в 2009 году или повлиять на рассмотрение членами Государственного комитета или Координационной комиссии вопроса подачи заявки «Завода полупроводников» на получение субсидии с Государственного бюджета Украины в 2010 году. Мы не нашли достоверных доказательств того, что кто-либо из Государственного комитета или Координационной комиссии знал о каком-либо финансовом интересе, в котором обвиняют господина Андрея Клюева или кого-либо из членов его семьи в то время, когда эти органы рассматривали заявку «Завода полупроводников» на получение субсидии. 
Мы поделились нашими результатами с компетентными властями в Украине, Австрии и США. Наша команда встречалась с Генеральной прокуратурой для рассмотрения полученных результатов. Генеральная прокуратура получила наш отчет и указала, что он будет включен в материалы дела. Наша команда предложила встретиться со следователями Генеральной прокуратуры и ответить на вопросы, которые могли бы возникнуть относительно доказательств, которые мы собрали. Но Генеральная прокуратура нам так и не ответила. Наша команда также встречалась с отдельными представителями Министерства юстиции, Министерства иностранных дел и Министерства внутренних дел Австрии. Компетентные следователи Австрии встречались с нашей командой для изучения результатов нашего расследования и включения этих результатов в их отчет. Более того, наш отчет был предоставлен послу США в Австрии, Федеральному бюро расследований в Вашингтоне и Департаменту юстиции в Вашингтоне, США. Другими словами, наш клиент – компания «Slav AG» была полностью открыта в сотрудничестве с властями в Украине, Австрии и США. 
Мы считаем, что руководство корпорации обязано расследовать обвинения, которое накладывает определенные риски на корпорацию, независимо от потенциального мотива, который стоит за такими обвинениями. Мы убеждены, что верховенство права можно достичь, только если правоохранительные органы заинтересованы в получении фактов по делу, в проведении тщательного расследования и не поддаются политическому давлению. Мы глубоко убеждены, что верховенство права существенно для страны, которая хочет установить демократию, и позиционирует себя как положительный член мирового сообщества. 
Таким образом, мы считаем, что расследование предполагаемых правонарушений, прошлых или настоящих, должно основываться на фактах, а не зависеть от политических сил или общественного мнения. Более того, не следует исключать факта, что те, кто укореняет в новой системе несправедливость, могут сами испытать на себе последствия своего выбора в будущем. Мы понимаем, что это важное решение для комитета, и мы признательны вам, что вы рассматриваете этот вопрос прозрачно, что демонстрирует признание верховенства права и надлежащей правовой процедуры, а не политически мотивированного преследования. 
Итак, еще раз подведем итог: мы не нашли достоверных доказательств  правонарушения братьев Клюевых. Для вашего удобства прилагается конфиденциальная копия краткого обзора и заключения отчета нашего независимого расследования, а также биография. А также у нас есть для комитета письмо от судьи Фри. Пожалуйста, уважаемый глава Комитета. Спасибо за ваше внимание. 

ПИНЗЕНИК П.В. Наступним запрошується до виступу, якщо я правильно розумію, пан Річард Сойєр. Прошу до слова. Давайте заслухаємо експертів, потім задаємо запитання. Так у нас, принаймні, передбачено. Чи будемо задавати кожному окремо? 

КИШКАР П.М. Питання до time table все-таки. Бо я так розумію, що ми половину, більше половини часу вже вичерпали. Це ж повноваження Комітету визначити час, я правильно розумію? Ми визначили півгодини. Якщо люди не встигають, тобто не хочуть висловлюватися відповідно до тої процедури, яку ми затвердили, бо я взагалі дуже критично відношусь до псевдоекспертів всіляких, тому, якщо можна, щоб ці півгодини й були використані. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Нагадаємо шановним експертам про визначений регламент розгляду питання. І запрошуємо до слова наступного запрошеного експерта – це пан Річард Сойєр. Прошу до слова. 

РІЧАРД СОЙЄР. Уважаемый глава, члены Комитета и гости! 

СОЙЄР Р. Меня зовут профессор Ричард Сойер.  Я главный партнер адвокатской компании "Soyer Kier Stuefer", которая представляет Сергея Клюева и Андрея Клюева в расследовании уголовного дела в Австрии. 
12 мая 2015 года Генеральный прокурор Украины направил в парламент Украины представление о снятии депутатской неприкосновенности с Сергея Клюева как члена парламента. Представление включает три обвинения. Первое – незаконное присвоение имущества. Второе – незаконное присвоение собственности путем злоупотребления своими должностными полномочиями по отношению к государственным субсидиям. И третье – обвинение в незаконном получении кредитов в размере 230 миллионов евро в государственном банке. По упомянутым выше обвинениям, которые касаются субсидий, прокуратура Австрии провела два отдельных уголовных расследования.
 После того, как первоначальное уголовное расследование было завершено в августе 2013 года, обвинение по субсидиям в данный момент снова расследуется, как непрямой результат санкций, введенных Советом ЕС в марте 2014 года. Другие обвинения, которые касаются кредита, расследуются сейчас в рамках того же текущего криминального расследования по запросу Генерального прокурора Украины. Обвинения, которые касаются незаконного присвоения имущества, по нашим сведениям, не расследуются в Австрии. 
Сейчас я перейду к первоначальному расследованию. 1 апреля 2012 года Анатолий Гриценко, Сергей Лещенко, Алексей Шалайский и Виталий Шабунин	обратились в Федеральное бюро расследований Австрии с заявлением возбудить дело по уголовному обвинению под названием, цитирую: "Австрийские финансовые учреждения, использованные высокопоставленными чиновниками Украины для отмывания коррупционных доходов".  Жалоба включала в себя общие обвинения семьи Клюевых и бизнеса компании "Актив Солар". За исключением корпоративной информации, которая, очевидно, была получена из баз данных, все обвинения полностью основывались на предполагаемых публично известных фактах, которые являются результатом компиляции сообщений в прессе, а также интернет-ресурсов. 
Прокуратура Австрии инициировала официально уголовное расследование против Андрея Клюева и других неизвестных лиц. Расследование основывалось, в сущности, на предположениях, схожих с теми, на которых основывается представление в парламент. В ходе расследования прокуратура Австрии, среди прочего, предприняла целый ряд следственных мероприятий, проводимых Федеральным бюро расследования Австрии, включая анализ шести банковских счетов компании "Актив Солар". 
8 августа 2013 года прокуратура Австрии прекратила уголовное расследование по отмыванию денег в связи с отсутствием доказательств и в связи с отсутствием юрисдикции. Необходимо подчеркнуть, что решение прекратить судебное производство было также предметом изучения независимого комиссара по вопросам юридической защиты. Независимый комиссар по вопросам юридической защиты был уведомлен о прекращении и воздержался от его  права запросить продолжение уголовного расследования. После рассмотрения файла и документов, которые содержались в нем, я пришел к такому же заключению, что и прокуратура Австрии, обозначенном в письме Послу Австрии в Украине относительно обвинений против Андрея Клюева и его семьи. 
Сейчас я буду цитировать прокурора Австрии. "Только сообщения в прессе о подозрительных денежных потоках и факте, что семья Клюевых, наверное, обладает недвижимостью в Австрии, не являются достаточными для доказательства уголовного преступления и, как следствие, не являются достаточными для подозрения, для уголовного расследования в отмывании денег". 
Сейчас я перейду к вопросу текущего уголовного расследования. 5 марта 2014 года ЕС ввел санкции, помимо других, и против Андрея и Сергея Клюевых. Незадолго до этого Австрийский комитет по надзору за финансовыми рынками публично сделал акцент на обязательстве банков докладывать о подозрениях в отмывании денег с применением расширенных мер надлежащей проверки трансакций и деловых отношений с участием политически значимых лиц Украины.
 То есть, эти отчеты дают нам четко понять, что это всего лишь меры предосторожности в свете предшествующих политических и юридических событий. 27 мая 2014 года Генеральный прокурор Украины запросил банковские данные Андрея и Сергея Клюевых в качестве правовой помощи расследованию. В запросе о правовой помощи утверждалось, что судебное разбирательство против Андрея Клюева по делу о субсидии кредиту ведется с 2010 года в Украине. 
В ходе расследования прокуратура Австрии выдала ордер на допуск к банковским данным Андрея и Сергея Клюевых. Андрей и Сергей Клюевы, которые были представлены нашей юридической компанией, оспорили исполнение ордера. В недавно вынесенном решении суда от 11 декабря 2014 года Высший суд Вены решил этот вопрос как последняя инстанция и по факту отменил ордер. 
Высший суд Вены постановил, что фактически ничего не изменилось за три года, начиная с момента, когда началось первое расследование, первоначальное подозрение не подтвердилось, и неоднократное описание корпоративной сети привлеченных лиц не является обоснованной причиной для подозрения. 
Итак, вывод. Как я понимаю, сейчас вы, как члены комитета парламента, должны принять свое решение на основании примерно такой же информации, на которой основывался Высший суд Вены в декабре прошлого года. Я надеюсь, что моя презентация поможет вам сделать правильный выбор. 
Также я предоставляю вам документы, то есть, это мой отчет и решение суда Австрии прошлого года. 

КУПРІЄНКО О.В. Користуючись посадою заступника голови Комітету,  Павло Васильович попросив продовжити роботу. 
Слово надається адвокату. Тільки прошу, Ви ж, як кажуть, нашу зрозумійте ситуацію: не зловживайте і довго не розказуйте, як Ви нас поважаєте, а відразу по суті. 

СУХОВ Ю. Дякую. Шановні народні депутати! Члени Комітету! Дякую за можливість виступити перед вами, висловити позицію фактично сторони захисту. Я хочу привернути увагу до того, що на сьогоднішньому засіданні розглядається важливе питання - не лише обмеження депутатських гарантій народного депутата Клюєва, а також наслідком цього рішення може стати обмеження його прав та свобод як звичайного громадянина шляхом повідомлення йому про підозру. Тому, враховуючи законодавство України, зокрема, статтю 62 Конституції України, в якій зазначено, що ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість, я думаю, що всі розуміють, що прокурор мав довести обґрунтованість свого подання, надати відповідні докази, а ми маємо захищатися, але не маємо доводити свою невинуватість. 
Я скажу дивну, може бути, річ для декого, але не існує в чинному кримінально-процесуальному законодавстві такого терміну як "таємниця слідства". Це цікаво, але існує державна таємниця щодо певних матеріалів, які є частиною кримінального провадження, але немає жодної таємниці до інших, невтаємничених, матеріалів кримінального провадження. Закон, стаття 222, на  яку посилається Генеральна прокуратура, визначає, що не можуть бути розголошені матеріали кримінального провадження, які стали відомі стороннім особам, без дозволу слідчого або прокурора. Але закон не забороняє і, навпаки, враховуючи вимоги Регламенту, зобов'язує слідчого відкривати ці матеріали. 
Немає поняття таємниці слідства! Є поняття заборони розповсюдження цих матеріалів, які стали відомі іншим, стороннім, не слідчому, а тим, які інші беруть участь в процесі. Їм заборонено розповсюджувати інформацію, розкривати таємницю. А матеріал не є таємницею. Більше того, я хочу сказати, що оскільки в кримінальному провадженні є підозрюваний, то відповідно до статті 222 ці матеріали вже давно, ще з грудня підлягають розкриттю стороні захисту. Тому це абсурдне твердження, що вони є таємними і їх неможливо розкрити. 
Я просто привертаю увагу, що докази мали бути надані - і закон цього вимагає,  і є всі підстави. Якщо слідчий не хоче їх надавати, це інше. Але, за законом, він зобов'язаний і може це зробити. І посилатися на 222 статтю немає жодних підстав. 
Мої колеги дуже розлого сказали, я не буду просто повторюватись, але вони провели все ж таки незалежне, дійсно, незалежне розслідування, оскільки, за їхніми вимогами, вони проводять незалежні перевірки, і висловили свою позицію достатньо об'єктивно і немає жодних підстав не довіряти. Хоча Генеральна прокуратура каже: який їх статус? Їх статус як свідків, результати їх перевірки є документом, який сторона захисту може надати стороні обвинувачення. І вони є частиною кримінального процесу.
 І я, до речі, хочу привернути увагу, що Генеральний прокурор сказав, що це не є кримінальним процесом – це якраз є частиною кримінального процесу, оскільки це є стадія повідомлення про підозру спеціальному суб'єкту, яким є народний депутат України. І Генеральний прокурор, вносячи подання, посилається якраз на Кримінально-процесуальний кодекс також. Тому все, що відбувається, має бути в рамках закону. А стаття 26 Кримінально-процесуального кодексу каже, що кримінальний процес не суд, кримінальний процес є відкритим і не може втаємничуватись, окрім тих документів, які є державною таємницею. 
Щодо змісту претензій, які пред'являє Генеральна прокуратура. Фактично їх дві. Перша – це заволодіння шляхом омани майном, цілісними майновими комплексами «Заводу напівпровідників» та ТОВ "Силікон". Друга – це отримання кредиту "Укрексімбанку" і отримання коштів державної підтримки для фактично компенсації погашення відсотків за цим кредитом. 
Щодо заволодіння майновими комплексами та корпоративними правами. Ну, по-перше, оскільки прокуратурою фактично не надано жодного документа, я привертаю увагу, їх пояснення настільки стислі, що не можна зрозуміти більшість обґрунтувань самого подання, то я хочу сказати, що, знов-таки, виходячи зі статті 62 Конституції України, цих доказів немає. Так будується зараз кримінальний процес і звинувачення в українській державі: якщо прокуратура не надає доказів, то  вони вважаються відсутніми. Це в будь-якому суді чи у Верховній Раді так має бути. 
Більше того, я хочу сказати, що немає жодних доказів причетності Сергія Клюєва, народного депутата Сергія Клюєва до тих господарських договорів, цивільно-правових договорів або корпоративних  правовідносин, що він брав у них безпосередню участь. Жодного документа, жодного договору, жодної угоди чи жодної акції від цих подій, які є частиною подання Генеральної прокуратури - немає участі народного депутата  Клюєва. Жодний документ не підписаний. Більше того, я хочу сказати, що всі ці угоди, це вже зазначалося сьогодні, є чинними до цього часу. 
Система законодавства українського передбачає, що будь-який цивільно-правовий або господарський договір може бути визнаний лише судом не чинним. Жодного рішення суду немає. 
Більше того, я хочу привернути увагу до того, що суд може визнати договір не чинним лише у випадку, якщо він не виконаний  сторонами. Якщо він виконаний сторонами, договір, то він за жодних умов не може бути визнаний судом не чинним. Тому зрозуміла  позиція іншої сторони, вони не бачать судової перспективи в цих процесах. Вони звернулися до Генеральної прокуратури з заявою. Це найкраща позиція – поставити все з ніг на голову і перевести сторону законослухняну в  сторону захисту. А сторона, яка ці угоди укладала і зараз ними не задоволена, вона не хоче звертатися до суду, бо не має жодної перспективи. Це щодо «Заводу напівпровідників».
Щодо кредиту в "Укрексімбанку". Ну, по-перше, це ж не закрита, це звичайна процедура, будь-який банк, коли надає кредит, то відбувається відповідна процедура здійснення перевірки клієнта, який отримує цей кредит, і укладення договору. Народний депутат Клюєв договору кредиту не укладав, це зрозуміло, і навіть це не заперечує, я так думаю, і прокуратура. Він не міг брати участь в укладенні цього договору і нести відповідальність за договір, який укладений між суб'єктом господарювання та відповідним банком. 
Більше того, жодного підтвердження про те, що цей кредит був отриманий незаконно, а це підтвердження може бути або рішенням суду, або рішенням Національного банку, або Комісією з фінмоніторингу може бути встановлено якесь порушення, не встановлено. Тому підстав казати про незаконність цього договору немає жодних. Більше того, я хочу сказати, що цей договір до цього часу виконується, відсотки сплачуються. І він виконаний вже, претензій з боку банку немає, жодна посадова особа банку жодної претензії  з боку прокуратури, знов-таки, не має про те, що цей договір якимось чином оформився незаконно. Тому казати про те, що кредит отриманий незаконно, абсурдно. 
Щодо компенсації компаніям, про які зазначається в поданні, державою витрат, пов'язаних з платою відсотків за кредитом, ситуація дуже проста. По-перше, всі рішення, які є і про які йдеться в поданні, вони приймалися, були дорадчими, з одного боку. З іншого боку, вони приймалися у виконавчій гілці влади, до якої Клюєв Сергій Петрович не мав жодного відношення. Він не міг вплинути жодним чином на такі рішення.
Перше. Йдеться про відповідне розпорядження Кабінету Міністрів України. Ну, по-перше, Кабінет Міністрів України   є колегіальним органом.

ПИНЗЕНИК П.В. Я прошу вибачення, пане Юрію, пару хвилин, якщо можна. 

СУХОВ Ю. Так. Я вже закінчую майже. Він є колегіальним органом, він приймає рішення шляхом відкритого голосування і  міністри несуть відповідальність за рішення Уряду, про яке йдеться в цьому поданні, а не народний депутат. Він не може нести відповідальність  за будь-яке рішення Уряду. До речі, це рішення до цього часу не скасоване. Тому воно, відповідно до Конституції, є законним. 
Щодо рішень, там є дві конкурсні комісії, то Сергій Клюєв не мав жодного відношення до засідання цих комісій. Його брат за посадою, як перший віце-прем'єр, дійсно, був головою однієї  з цих комісій, але для того, щоб не було конфлікту інтересів, і це визначено, до речі, законодавством про боротьбу з корупцією українським і міжнародними постулатами боротьби з корупцією, для виключення будь-якого конфлікту інтересів він не брав участь у засіданні.
 І члени комісії приймали рішення відкрито. Там, здається, 18 представників від різних центральних органів виконавчої влади. І жодний з них не заявив про те, що на нього був якийсь тиск здійснений. Більше того, я вважаю, що прокуратура у своєму поданні фактично підтверджує відсутність тиску на членів комісії, оскільки вона зазначає, що не встановили, в якому місці і яким чином чинився тиск. Якщо не встановлено, як чинився тиск, то про який тиск може йти мова? 
Тому я вважаю, що подання, яке є, по-перше, жодним чином не доводить наявність будь-яких підстав казати про існування якихось кримінально караних діянь, а з другого боку, якщо немає таких діянь,  казати про те, що Сергій Клюєв вчинив будь-який злочин, абсолютно безпідставно. Тому я прошу Комітет прийняти рішення про відсутність належних доказів щодо цього подання і спрямувати його Голові Верховної Ради для повернення до Генеральної прокуратури. Дякую.  

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Далі після заслуховування осіб ми планували запитання народних депутатів України, членів Комітету, до цих осіб. Є у когось запитання? Павло Миколайович.

КИШКАР П.М. Це до експертів, я так розумію? Правильно? Ну, взагалі я вважаю експертів і їх експертні висновки упередженими. Якщо дозволите, маленьке питання до пана Сергія. Ви ж платили цим експертам гроші за їх послуги? 

КЛЮЄВ С.П. Разрешите ответить? Значит, я расскажу немножко, в двух словах буквально, как происходит процесс. 

КИШКАР П.М. Ні, платили чи ні? І все.

КЛЮЄВ С.П. Значит, я не платил. Я не являлся заказчиком. Ни я, ни мой брат. В соответствии с австрийским законодательством…

КИШКАР П.М. А тут вони як присутні, вони безкоштовно приїхали? 

КЛЮЄВ С.П. Минуточку! Я сейчас все объясню, как это произошло. В соответствии с австрийским законодательством, менеджмент компании несет полную юридическую ответственность за происходящее в компании. Значит, договор был заключен с компанией "SLAV AG" для того, чтобы проверить причастность акционеров, то есть, мою причастность и Андрея Петровича, к обвинениям, которые предъявлялись, или на тот момент еще не были предъявлены, но много было шума в прессе. 
Значит, каким образом происходит? Компания работает следующим образом. Они готовят свой отчет, абсолютно независимое расследование, готовят свой отчет и когда он готов, они показывают менеджменту. Если менеджмент (заказчик) готов, удовлетворяет его этот отчет, тогда идет вопрос публичности. Если нет – тогда это остается следственной тайной. 

КИШКАР П.М.  Сергію Петровичу, я насправді не про те запитую. Я з Вашого дозволу закінчу. 

КЛЮЄВ С.П. Компания, конечно, платила. Я не платил никому. 

КИШКАР П.М. Цікаві висновки цих експертів. Я як колишній юрист, що мав юридичну практику, думаю собі так. Якщо людина отримала гроші від мене чи від компанії, пов'язаної зі мною, і дає висновки щодо того чи іншого документа чи події, думаю, що її висновки є упередженими. Тому упередженість саме полягає в фінансовій зацікавленості. Я думаю, що Ви з цим погодитеся. 

КЛЮЄВ С.П. Нет. Не погоджуюсь. 

КИШКАР П.М. Добре, це Ваш висновок. Я тоді для членів Комітету скажу. Моя ідеологія така саме. Дякую першому з доповідачів, пану Юджину Саллівану, за те, що він нас попередив, що це може повернутися до нас тоді, коли ми втратимо владу. Я насправді за владу не тримаюся, нагадую пану Юджину, що я багато людей уже, своїх друзів, поховав. Нагадую пану Юджину, що краще б він не брав цей гонорар, а передав на війну, бо ми зараз у тяжкому становищі як держава і воюємо з Російською Федерацією. 
Взагалі те, що сказав пан Юджин про передачу документів тих чи інших до посольства США та Австрії – це прямий вияв неповаги до країни України. Прямий вияв неповаги. Яке право має компанія приватна якимось чином лобіювати інтереси тих чи інших фізичних осіб серед державних установ США та Австрії? 
Нагадаю американо-австрійським спеціалістам і експертам про ситуацію, яка була декілька років тому за часів панування системи Януковича. Жодна людина, яка не пов'язана з цією системою, не могла взяти компенсацію за кредитом. Жодна не пов'язана особа не могла отримати жодної копійки. І у ваших висновках це жодним чином не відображено. Ви абсолютно суб'єктивно і упереджено зробили ці висновки. 
Тобто якби ви відчували те, що було в цій державі в той час, коли існувала система Януковича, ви б зрозуміли, який вплив мав Андрій Клюєв і дотичні до нього особи, в тому числі, я думаю, і його брат. Він цього, думаю, не буде заперечувати. Але питання в тому, що висновки, які можуть дати зовнішні експерти, не перебуваючи всередині держави, вони не можуть бути правдивими. Тому що треба розуміти вплив державних органів системи Януковича на ті чи інші бізнес-процеси, які відбувалися в Україні. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто ще з народних депутатів бажає задати питання? А це був виступ, скоріше, дійсно, а не питання. 
 
КЛЮЄВ С.П. Можно? Был вопрос ко мне, я буквально не договорил две фразы.  Я добавлю свой ответ, если возможно. Значит, доказывая то, что были независимые экспертизы, я вам скажу следующее. Полгода шло расследование, и до получения результата с подписью официальной я не имел ни малейшего представления, какие будут результаты. Вот говорю из личного опыта. Это международная практика. Право коллег-депутатов, верить или не верить. Но это международная практика, так принято. Там свои принципы работы, принципы расследования. Спасибо. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Шановні колеги! Право звинувачувати буде в одних в суді, а в інших – захищатися в суді. Давайте по суті справи. 

КИШКАР П.М.  У мене тоді останнє питання до експертів. Чи мають їхні виступи відношення  до подання Генерального прокурора? Бо я ніякого відношення поки що не почув. Виступ адвоката – все я розумію, все змістовно і нормально.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми, дійсно, тратимо більше часу на обговорення. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Давайте зробимо перерву на 10 хвилин. Комітет не може працювати без перерви. Так же не можна.

ПИНЗЕНИК П.В. Перерва то перерва, нехай висловляться народні депутати, працюємо з перервою чи без перерви. Михайле Миколайовичу.

ПАПІЄВ М.М. Дякую. Враховуючи те, що ми з колегою моїм сидимо тут (і наші поважні жінки також), не вставаючи, всі інші періодично виходять, заходять, я не хотів би, щоб ми діяли в такий спосіб. У нас є затверджений порядок денний, є регламент, давайте дотримуватися. І коли запитання, то давайте задавати запитання, а не робити якісь виступи. Давайте іти за процедурою. Прохання: перерва на 10 хвилин. Через 10 хвилин збираємося тут і працюємо наступні дві години. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Ми перейшли до питання обговорення подання про надання згоди на притягнення до відповідальності народного депутата. Це фінальне питання. 
Хто за те, щоб зробити п'ятихвилинну перерву? -5. Рішення прийнято. Хто проти, вибачте? Утримався? 5 - за.
Через п'ять хвилин збираємось у цій залі.  

ПІСЛЯ ПЕРЕРВИ

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Відповідно до процедурного нашого рішення, наступне, що ми робимо, це обговорюємо подання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва Сергія Петровича. 
Я прошу народних депутатів у ході обговорення висловлювати свої застереження і думки щодо законності, обґрунтованості і вмотивованості подання та його подальшої долі.
 Прошу до слова, хто бажає виступити. Хто перший, колеги? Віктор Васильович? Значить, Бондар Віктор Васильович.

БОНДАР В.В. Традиційно вже  у нас у Комітеті починається з мене. У мене яка є пропозиція? От я дивлюсь на всі ці матеріали, що ми вивчали, все ж таки сумно одне, що ми не встигли тут поговорити, чому я й наполягав на тому, щоб було відкрите засідання, відкриваю "Українську правду", вже читаю, що ми вже соратники, затягуємо розгляд питання зняття недоторканності і так далі. Вже тут цілу історію зробили з того, що ми виступили об'єктивно, попросили надати матеріали і розглянути справу у відкритому режимі в повному обговоренні. 
Тому я ще раз переконуюсь, що все ж таки гласність і відкритість у цьому питанні дуже важливий процес. Ми дійсно маємо можливість вивчати матеріали і заслухати кожну сторону, яка сьогодні в процесі бере участь, і вивчати доказову базу, вивчати матеріали, які надаються. 
Я, на жаль, коли за цілий день послухав, я зрозумів, що у нас величезна "нехватка" матеріалів, щоб розібратися до кінця, з боку Генеральної прокуратури. От ми наполягали 82 питання заслухати і почути відповідь від Генеральної прокуратури, щоб було об'єктивне рішення. Отримали на 11 питань відповіді і 71 питання залишилося "за бортом". 
Зараз, коли ми слухаємо другу сторону сьогодні, ми почули, що Сергій Петрович Клюєв, який сьогодні присутній тут і який звинувачується, нічого не підписував, ні в яких товариствах участі не брав, кредити не брали, в акціях брав участь взагалі його зять. Претензії, які мала друга сторона, тобто учасники цього товариства, вони навіть не були оформлені, я так і не почув, вони взагалі визнані там потерпілими по  справі чи ні. Вони свої документи, якісь заперечення, якісь позови подавали чи ні? Нічого немає. Але ми від другої сторони почули, що цього й не було. До цього вісім років підряд нічого не рухалось.
По господарських питаннях – так само не було ніяких господарських судів, не було ніяких претензій банків, ніхто ні до кого не звертався. Державна інвестиційна агенція не зверталася. Це пояснює нам і дає матеріали сторона, яка сьогодні звинувачується. Генеральна прокуратура, на жаль, промовчала в цій ситуації. 
Я не хочу виступати адвокатом у цій ситуації. Але й те, що я бачу, виходить, що ми сьогодні розглядаємо питання по людині, яка не бере участь напряму в цій справі, бо він не є суб'єктом цієї справи і об'єктом, якщо говорити крізь призму юридичну. Він "попутчик", пасажир у цьому потязі, який рухається, там абсолютно інші учасники процесу, виходить.
 І тому, щоб бути об'єктивним, завтра ми будемо вирішувати долю, там, Мельничука, потім будуть ще десятки подань по різних інших депутатах. Я за те, щоб усе було відкрито, прозоро, чесно і рішення щоб були неупереджені, щоб вони ґрунтувались на доказовій базі, щоб ми мали повний комплект матеріалів в руках. Щоб ми не приймали рішення тільки під егідою, що сьогодні це суспільство дуже вимагає, це політично дуже гарно виглядає. Це ми всі тут повісимо медалі, що ми там "розтерзали" людину і відправили в зал на розгляд. А щоб ми приймали рішення, дійсно, на підставі документів.
Я юрист, я хочу мати документи в руках і нікого не захищати, а бути об'єктивним. Я коли це все подивився, до чого я підводжу, я пропоную, я бачу, що доказової бази немає. Воно буде викликати багато  в декого заперечення, але немає матеріалів ніяких. Ми всі з вами тут переконалися. 
Давайте два варіанти. Пропоную поставити на голосування, у відповідності до Регламенту повернути Генеральній прокуратурі ще раз ці матеріали, те, що я зранку казав. Або нехай  доробляють і потім, коли буде повний комплект, вони доказову базу покладуть і ми тоді розглянемо, або взагалі повернути на підставі статті 120 за підписом Голови Верховної Ради у зв'язку з відсутністю достатніх доказів щодо обґрунтування подання. Це 220 стаття Регламенту. І воно все відразу, питання, зніметься і ми поставимо крапку в цій історії.
 Будуть докази, зможемо їх розглянути – давайте будемо говорити реально з документами. А так – ми так зараз почнемо штампувати просто десятками ці всі рішення, а Верховна Рада в залі – ви вже знаєте, як далі буде йти розгляд. Вже ніхто слухати не буде, буде політична доцільність – сьогодні доцільно, а завтра недоцільно. Потім щось поміняється через місяць-два і  вже будемо по всіх без виключення просто йти "гамузом", бо ти за того голосував, а ти проти того голосував, і це будуть вже не об'єктивні рішення, а це вже буде просто вакханалія, яка, на жаль, вже і так відбувається. А ми вже просто доб'ємо.
Тому не хочу бути адвокатом, але тут ситуація і матеріали справи показують, що об'єктивно треба відправляти назад і чекати на нормальні докази - з документами, з усім, про що ми говоримо сьогодні цілий день тут, на цьому засіданні. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Наступний хто бажає виступити? Дмитре Валерійовичу, будь ласка. Лубінець.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, с учетом того, что я из Донецкой области и всегда находился в оппозиции к Партии регионов, больше всего я не хочу, чтобы меня обвинили в принятии политического решения. Почему я и отстаивал, чтобы максимально открыто было, чтобы были доказательства.
У меня есть свое предложение. Мы отправили на Генеральную прокуратуру 82  вопроса, из них получили ответ на 11. При этом на очень много вопросов Генеральная прокуратура готова ответить, но в рамках более закрытого заседания. 
Мое предложение: если для нас более объективным будет принять решение в рамках такого закрытого заседания, то давайте определять день, проведем закрытое заседание, получим, наконец, ответы на все вопросы, которые нас интересуют, и тогда примем решение. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ви пропонуєте продовжити розгляд питання і провести закрите засідання.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я предлагаю, мы пропустили очень быстро вопросы к Генеральной прокуратуре. При этом мы просто зачитали те вопросы, на которые у нас не было ответа. Нам сказали о том, что "мы готовы ответить, но в рамках закрытого заседания".  Я считаю, что если на данный момент получить по-другому ответы на 71 вопрос  мы не можем, давайте проводить закрытое заседание и получать на все вопросы ответы. И принимать решения. Тогда это будет объективно, тогда это будет правильно. Тогда это будет по закону. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто наступний бажає висловитися? Світлано Михайлівно, будь ласка. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Шановні колеги! Ми пройшли такий довгий з вами шлях. Ніхто не може нас звинуватити, що ми порушили Регламент, закон про Регламент. Ми пройшли всю процедуру, передбачену цим законом, вислухали обидві сторони, надали всім слово, поставили запитання. І для мене достатньо, я отримала достатньо інформації для того, щоб прийняти своє рішення. Я не слідчий і не слідчий прокурор. І моя думка про те, що винуватість і невинуватість можна доказувати в суді і це робити професійно як однією стороною, так і іншою. Прокуратура буде доводити свою правоту, адвокати, експерти і звинувачені – свою.
 Я пропоную рішення: підтримати подання Генерального прокурора. У своїх висновках Комітету написати зауваження, які висловлювалися народними депутатами під час розгляду цих питань, і передати їх Голові Верховної Ради і винести їх у зал. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Ще пропозиції? Володимире Юрійовичу. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я хочу підтримати думку свого колеги Дмитра Валерійовича. Річ у тім, що зранку, коли ми починали, я сказав, що у мене є ряд питань, тому що я не юрист, я не фахівець у галузі права. Тому, скажемо,  як людина не підготовлена професійно, я хотів почути відповіді на питання. Як з'ясувалось, ці питання відносяться до ознайомлення в обмеженому якомусь такому форматі, тому я готовий абсолютно, якщо прокуратура нам надасть можливість, скажімо,  в режимі якогось там окремого засідання  відповісти на ці питання, я абсолютно за те, щоб це провести і після цього приймати рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ви пропонуєте провести ще закрите засідання, на якому ознайомитися з доказами, які можуть бути надані Генеральною прокуратурою, і продовжити розгляд цього питання в закритому режимі? 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Так точно.  

ПИНЗЕНИК П.В. Хто ще бажає висловитися? Ірино Олексіївно, будь ласка. 

ЄФРЕМОВА І.О. Шановні колеги! Я сьогодні відчувала себе присутньою на суді. А я хочу звернутися до Регламенту і нагадати, що ми лише повинні винести висновок, своє заключення щодо цієї ситуації з приводу подання. У мене немає сьогодні причин не довіряти Генеральній прокуратурі і Генеральному прокурору. У мене немає причин не почути людину, проти якої це клопотання прийшло до нашого Комітету. Тому я хочу підтримати, на мою думку, правильне рішення своєї колеги про те, що ми повинні свій висновок направити Голові Верховної Ради для ознайомлення, де записати всі свої зауваження і винести питання в зал для обговорення і прийняття рішення. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Суть пропозиції полягає в тому, щоб затвердити висновок, де викласти хід обговорення і запропонувати Голові Верховної Ради включити до порядку денного питання про дачу згоди.
З членів Комітету хто ще бажає висловитися? Хто ще не висловлювався? 

КИШКАР П.М. До речі, я насправді в дійсності маю зауваження до роботи Генеральної прокуратури, але я їх висловлюю в робочому порядку. І щодо цього подання, звичайно, це менше стосується. Сьогодні ми провели важку роботу. Для прийняття рішення, дійсно, необхідно отримати відповіді на ті питання, які ставили члени Комітету  до Генеральної прокуратури. Тим паче, нам підтвердили, що такі відповіді будуть надані в закритому режимі. Для остаточного прийняття рішення необхідно все-таки почути відповіді на ці запитання. Вважаю, що це буде можливо, готовий працювати у вихідні, це абсолютно не заперечує те, що ми можемо достатньо швидко почути ці відповіді і прийняти рішення. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Отже, ваша позиція полягає в тому,  що необхідне додаткове обґрунтування від Генерального прокурора і проведення ще одного засідання для дослідження доказів у закритому режимі? 

КИШКАР П.М. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. Ще хто буде? Вікторе Васильовичу. Вибачте, ті, хто ще не висловлювався, можливо? Віктор Васильович, будь ласка. 

БОНДАР В.В. Я бачу настрій усіх наших колег. Розумію, що практично, бачите, ми всі одночасно зійшлись до думки, що та відсутність документів, яка була, вона не дає можливості всім до кінця прийняти рішення, бо, дійсно, ми там гадаємо на кавовій гущі. Ми почули одну сторону, яку звинувачують, до кінця не побачили доводи і обґрунтування доказової бази з боку Генеральної прокуратури. Може, тоді давайте приймемо "соломонове рішення" таке: повернути матеріали зараз Генеральній прокуратурі на доопрацювання, нехай вони візьмуть всі ті наші запитання, які є, коли вони допрацюють, вони нам внесуть і ми тоді зробимо там закрите засідання, відкрите засідання. Нехай тільки розведуть на дві частини, що в закритому режимі, що у відкритому. Але ми повернемо і нехай вони доопрацюють і дадуть відповідь на всі ті питання. У нас же немає в матеріалах на 71 питання відповідей.  Ну в якомусь форматі  відповіді мають бути надані! Ну не можна Комітету приймати рішення, якщо ми взагалі не маємо матеріалів! Наступний раз нам зашлють три сторінки, а ми будемо гадати, що там взагалі в справах є, про що ми приймаємо рішення. 

КИШКАР П.М.  Дивіться, ви праві, Вікторе Васильовичу, тільки одне уточнення. Ми формалізуємо направлення до залу цього подання. І все. Насправді ми переграли. Ми не повинні аж так глибоко там розглядати ті чи інші положення. Ми не є суддями, ми не є учасниками процесу. Нам не потрібні ці американські експерти, в принципі, для того, щоб ознайомитись і вивчити текст подання, нам ніхто не потрібен. Члени Комітету достатньо ознайомились, вивчили і прийняли рішення.
 Так, трішки напружує відсутність відповідей від Генеральної прокуратури, так, якихось матеріалів, тому просимо: дайте. Можливо, там є такий фактаж, що нам буде предостатньо. Розумієте?  

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я хочу ще сказати про те, що процедура розгляду в залі передбачає виступ Генерального прокурора і запитання до нього. І я маю надію, що Генеральний прокурор надасть відповіді, яких зараз немає, цих відповідей. В залі всі мають змогу згідно Регламенту задати ці питання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Хто ще  бажає висловитися з народних депутатів? Я пропоную після того, як висловляться народні депутати, надати слово для репліки Генеральному прокурору України, народному депутату Клюєву і переходити до визначення подальшої долі подання. 
Михайло Миколайович і Павло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Дякую. Шановні колеги! Я от уважно слухаю дискусію нашу, вона абсолютно слушна. Але я хотів би, щоб ми повернулися до початку роботи засідання нашого Комітету. Ви ж дивіться, про що йде мова? Генеральний прокурор України вийшов з ініціативою, що ті питання, які є у народних депутатів України, що готові надати докази, але (це право Генерального прокурора України) щоб у закритому режимі.  На мій погляд, нам необхідно сьогодні дотримуватися саме такої процедури. Бо якщо ми відійдемо від цього, уявімо собі: цей порядок денний виходить в зал сесії, у нас наші ж колеги питають, а є багато колег, які не менше нас знають положення Закону України "Про Регламент", вони у нас запитають: "Шановні колеги! А ви дослідили докази?" Ми кажемо: "Ні". Питають: "А законність одержання доказів?" Ми кажемо: "Ні. Нам от відповідь не дали, сказали, що готові дати, але в закритому режимі. Але ми сказали, що ми такі, що ми не хочемо, ми і так приймемо рішення". 
Шановні колеги! Давайте все ж таки, щоб у нас совість чиста була, щоб ми сьогодні почули Генерального прокурора України, щоб ми пішли на те, щоб заслухати ті докази, які нам готові надати. Це ініціатива була Віктора Миколайовича. Давайте підтримаємо її. Я саме тому голосував за те, щоб ми працювали в закритому режимі і щоб ми, свідомо приймаючи рішення, знали, що сказати і у висновку Комітету, і в залі Верховної Ради України. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, колеги. Є ще бажаючі? Олег Васильович.

КУПРІЄНКО О.В. Дякую. У будь-якому випадку за результатами нашого розгляду, обговорення ми маємо зробити висновок. Що таке висновок? Це те, що ми думаємо і що ми встановили. Стаття 220 чітко вказує, що має бути висновок щодо достатності і законності подання. Воно є, мабуть, достатньо його для того, щоб ми розглядали,  прокурор має подавати подання. Подав. Плюс навіть законність. Щодо обґрунтованості – отут питання. Ми маємо написати, що якщо воно достатнє і законне, так воно ще й обґрунтоване. І це підтверджується тим, тим, тим. Обґрунтованість подання, як заявляє Генеральний прокурор, є, але докази поки що не надані. Тому для того, щоб нас не звинуватили в упередженості і в політичній заангажованості чи ще в чомусь, якщо пам'ятаєте, на початку я взагалі казав, давайте розглянемо так: "особа-1", "особа-2" – взагалі без прізвищ, щоб не було політичного тиску. Щоб був всебічний і повний розгляд і не було якоїсь там упередженості чи неупередженості, Генеральний прокурор запропонував: я можу надати це обґрунтування, але є таємниця слідства. Є чи немає – давайте не будемо сперечатися. Є добра воля особи, що подала подання, довести обґрунтованість цього подання. Ми готові це вислухати.
 Якщо вказується, що в закритому режимі, давайте в закритому режимі проведемо. Але тоді ми скажемо, що на все, що ми хотіли, нам відповіли, а далі вже іде пункт 4-й, ми подаємо свій висновок, а далі Голова Верховної Ради буде вирішувати, що з цим робити – в зал вносити, повертати, розглядати чи не розглядати. Так же книжка пише. Тому я вважаю, що все-таки для того, щоб ми змогли прийняти рішення і не визначати законність, ми не маємо права, ми не суд, але оцінити, оціночне своє судження дати ми маємо право. Для того треба послухати, подивитися чи отримати відповіді на ті запитання, на які ми не отримали відповідь. 
Тому я підтримую думку вже чотирьох колег про те, що все таки треба нам дійти до кінця і вислухати чи подивитися все те, що Генеральний прокурор сказав, що він надасть, але в закритому режимі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще з членів Комітету хто бажає висловитися? Павло Миколайович.

КИШКАР П.М. Одне речення з вашого дозволу. Я, дійсно, стурбований тим, що Віктор Миколайович мусить сидіти тут. Я вважаю, що роботи у Генпрокурора предостатньо й поза межами цього залу. Можливо, нам буде достатньо  Олега Ігоровича для більш фахових навіть відповідей, бо він безпосередньо цим займається. Це не обов'язково мусить бути Віктор Миколайович, якщо дозволите, я до членів Комітету більше звертаюся. Правильно було б, щоб держава все-таки мала Генпрокурора. Дякую.  

ПИНЗЕНИК П.В. Я пропоную надати слово Шокіну Віктору Миколайовичу, Генеральному прокурору України, щоб він вніс, можливо, свої пропозиції, пояснив своє бачення подальшого руху по розгляду питання чи прийняттю рішення. А потім – Сергію Петровичу Клюєву, щоб він висловив свою думку. І переходити до прийняття рішень. 
Вікторе Миколайовичу, прошу вас. 

ШОКІН В.М. Дякую. На початку засідання Комітету я висловив те, що, мабуть, ви всі знаєте краще за мене. Комітет повинен виключно процедурно, підкреслюю, процедурно дати свої висновки. З чого складається процедура? Прокурор ініціював подання. Я його підтримав, я його вніс. Регламентна норма виконана повністю і беззаперечно. Так чи не так? Я думаю, що так. Усі інші регламентні норми нами виконані беззаперечно. Я маю на увазі Генеральну прокуратуру. Я на сьогодні не бачу  підстав для того, щоб прийняти інше рішення, як внести до залу.
 Безумовно, якби була можливість переробити Регламент, він недосконалий, на жаль, це не ваша вина, це вина багатьох поколінь парламенту. І те питання, що треба оцінити докази – це ж тільки суд оцінює докази, ви всі знаєте, ви юристи і адвокати. Тільки суд може дати  вичерпну відповідь, хто винен, хто не винен. 
Я вношу пропозицію: обов'язково до залу. І норми Регламенту – внести. Якщо хочете, ми внесемо, але ж ми не маємо права законодавчої ініціативи, однак усе зробимо, щоб Регламент був дійсно точно вивірений. Ще раз повторюю, ваша задача по Регламенту  тільки процедурна. Дякую за увагу. 

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Петрович Клюєв. Прошу до слова. 

КЛЮЄВ С.П. Разрешите? Я хотел бы сказать пару слов из жизни, как оно происходит при передаче в зал. На прошлой неделе я разговаривал с одним из лидеров фракции, которая входит в коалицию. Ну, и разговорились мы, в зале же все друг с другом общаются. И все вы видели мое объяснение, которое я официально заслал в Комитет. И я предложил: "Слушай, давай я тебе дам пояснение, почитай хотя бы суть вопроса, чтобы ты понимал". Ответ: "Слушай, кого интересует твоя юридическая позиция? Никому не важно, что ты делал, а чего ты не делал. Есть политическое решение, и оно будет исполняться". Вот клянусь,  был такой разговор. Я не скажу, с кем это было, но был такой разговор. И он даже отказался взять документы, чтобы изучить. 
Я просто вам говорю, что ожидает, что произойдет в зале. Да, кто-то, может быть, действительно изучит, но я уже четвертый раз являюсь членом украинского парламента и, в принципе, знаю без иллюзий, как это происходит. И в ваших руках сейчас объективность рассмотрения вопроса, потому что сегодня я здесь сижу и защищаю свои позиции, завтра может сидеть на моем месте любой  из 422-х депутатов, насколько я помню сегодня. Любой может сидеть.
 И в первую очередь вы должны рассмотреть вопрос, понять, что действительно есть аргументированная позиция, действительно есть доказательства. Виктор Николаевич сегодня предложил в начале заседания комитета: "Давайте проведем в закрытом режиме".

ШОКІН В.М. Я так не говорил. Я разъяснил нормы статьи 222 УПК. И не более. Это ваше право – открытое или закрытое. 

КЛЮЄВ С.П. Хорошо. Значит, я бы предложил, я, конечно, не член Комитета, но, извините, член процесса. Я бы хотел предложить членам комитета сейчас, если действительно Виктор Николаевич пришел и готовился к сегодняшнему совещанию, у него есть позиция, аргументация, и только вопрос в том, что вопрос публичности. Давайте предложим сейчас удалиться прессе и будут ответы на те вопросы, на которые не получили ответы, останется с моей стороны только украинский адвокат, потому что он имеет право допуска, все остальные уйдут. И я не могу остаться?

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Для довідки. Відповідно до статті 46 Закону "Про комітети", на закритому засіданні, крім членів Комітету, за рішенням Комітету, можуть бути присутніми запрошені особи та працівники секретаріату Комітету. Іншими словами, склад ми тут самі визначимо після консультацій, якщо ми будемо визначати, якщо до цього дійде, якщо буде потрібно, після того як проконсультуємося, напевно, з Генеральною прокуратурою.

КЛЮЄВ С.П. То есть, у меня предложение, просьба: сейчас попросить выйти прессу и представителей, которые не входят в Комитет, чтобы остались мои украинские защитники, и я попросил бы меня оставить, и рассмотреть те вопросы, на которые Виктор Николаевич готов дать ответы, и принять после этого решение. 

ШОКІН В.М. Можно реплику? Я на русском языке, чтобы понимали русские. Каким образом вы себе представляете позицию прокуратуры после того, как ваши адвокаты будут знать, в чем и как доказана ваша вина? Они потом могут выступать в процессе. Так же? Поэтому я повторяю еще раз: члены Комитета в обязательном порядке.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Якщо йдеться про адвокатів, давайте надамо, дійсно, слово адвокату коротко для відповіді.

СУХОВ Ю. Дякую, Павле Васильовичу. Є стаття 59 Конституції України, яка надає право будь-якому громадянину України, яким зокрема є і пан Клюєв, в будь-яких відносинах з державними органами, зокрема, і з Генеральною прокуратурою, зокрема,  з  Верховною Радою і з комітетами, мати, отримувати належну кваліфіковану  правову допомогу. Є відповідне рішення Конституційного суду з цього приводу. І ніхто не може обмежити конституційного права народного депутата Клюєва як громадянина України з захисником-адвокатом брати участь у будь-якому засіданні державного органу. 

ШОКІН В.М. Він не підозрюваний ще. Колего! Він же не підозрюваний на сьогодні. Він не підозрюваний. Це по-перше. По-друге, я перепрошую, на сьогодні Комітет є, а не суд. Я перепрошую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Щодо складу можливого засідання, якого ще ніхто не призначав, давайте визначимося пізніше. А зараз прошу вносити пропозиції щодо того, що ми будемо робити далі. У нас є декілька пропозицій. В порядку надходження.
 Давайте поставимо на сигнальне голосування  пропозиції в порядку надходження. Вікторе Васильовичу, ви наполягаєте на пропозиції про повернення до Генеральної прокуратури?

БОНДАР В.В. Я пропоную повернути на доопрацювання для виправлення помилок і надання додаткових матеріалів. І тоді будемо приймати рішення. 

ПИНЗЕНИК П.В. Добре. Якщо наполягаєте, давайте голосувати. Хочу нагадати, що це сигнальне голосування, щоб ми зрозуміли, як потім визначатися з нашою роботою.

БОНДАР В.В. Я думаю, що просто в Комітеті ми більш виважено зможемо потім прийняти рішення, коли ми все  проговоримо, ніж якби воно пішло в зал. Тут абсолютно правильно було сказано, Павле Васильовичу, ми всі розуміємо, що сьогодні не питання, Клюєв чи ні, тут може бути будь-яке інше прізвище. В залі воно буде заполітизоване. От ви говорите, що не проголосує зал. Може, проголосує, може, не проголосує. Я не знаю, що буде. Завтра там почнеться політична доцільність, і не важливо, чи це буде Клюєв, післязавтра буде Іванчук там, ще хтось – пішло-поїхало. У нас буде кожен день крутитися "кіно", кого ми там будемо сьогодні політично доцільно вносити в зал без розгляду по суті. 
Я – за об'єктивність, за те, що є об'єктивні матеріали і по матеріалах я хочу рухатися як юрист. Я не хочу рухатися в Комітеті і приймати рішення з точки зору політичної доцільності. Якщо ми ще на комітетах почнемо гратися в доцільність політичну і розглядати крізь призму політичну, ми просто похоронимо Верховну Раду до кінця року остаточно. Вона й так вже ледь дихає і ви вже бачите настрої людей по відношенню до всієї Ради. Давайте хоча би не підливати керосину в вогонь.
 Я пропоную, дійсно, повернути і дати можливість прокуратурі доопрацювати тиждень-два, скільки їм потрібно. Вони нам дадуть нормально, з матеріалами. Треба закрите провести – давайте закрите тоді проведемо. Але тоді ми будемо бачити повністю всю картину, а не одну сторону послухали, а другу – ні. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Як ми зрозуміли, ваша пропозиція, вона полягає в поверненні подання Генеральному прокурору для додаткового обґрунтування. 
Хто за таку пропозицію, прошу голосувати. За повернення. За вашу пропозицію – повернення Генеральному прокурору для додаткового обґрунтування. Хто за? Один.
Наступна пропозиція – про проведення окремого засідання з обмеженим складом учасників для вивчення доказів, які є в матеріалах кримінального провадження. Хто вносив таку пропозицію? По порядку не хочете.
Отже, ставлю на сигнальне голосування дану пропозицію. Хто за? Про закрите засідання. Шестеро членів Комітету. 
Зараз буду оголошувати наступні пропозиції. Давайте рухатися далі. Наступна пропозиція, яка вносилася на розгляд, це пропозиція про направлення подання для розгляду до сесійної зали. Хто за? Троє. Не підтримано поки що сигнально. Решта повторювались, наскільки я розумію, ці пропозиції. Ваша пропозиція, Павле Миколайовичу, також стосувалася проведення додаткового засідання.
 Отже, а тепер, якщо така пропозиція підтримується, давайте її підтримаємо вже не сигнальним голосуванням, але тоді ми повинні визначити час проведення відповідного засідання. Було б логічно, якби ми проводили таке засідання зараз, але ми повинні дізнатися думку Генеральної прокуратури щодо можливості надання матеріалів справи і пояснень. 

ШОКІН В.М. Я казав, що  краще це робити з самого рання, по-перше. Але по-друге, я хочу ще раз наголосити, що Комітет повинен прийняти рішення тільки про те, що я вже казав кілька разів, процедурне. Ми знову повертаємось до оцінки доказів (не ми – ви), знову повертаємось до судилища, котрим хочете перейняти на себе повноваження суддів. Навіть не слідства, а вже суддів. Тому я дуже прошу, і  ваша компетенція дуже висока, щоб оцінити, як вирішите, так і буде.  Ми готові надати докази, але це буде не зовсім правильно в цій ситуації. Я вважаю, що треба до залу. І там питання до мене, будь ласка. Буде суд, в суді буде змагальність – немає питань.

ПИНЗЕНИК П.В. Пропозиція про направлення до залу набрала три голоси при необхідних п'яти. Пропозиція про проведення ще одного засідання і надання, витребування і дослідження доказів набрала шість при сигнальному голосуванні. Ми намагаємося тепер зрозуміти, що нам усім робити. Павле Миколайовичу, прошу. 

КИШКАР П.М. Віктор Миколайович правий. І тут треба питання просто до особистісного складу. Я правильно вас розумію? Тобто ви за проведення закритого засідання? Питання тільки в тому, який склад буде на цьому засіданні. Правильно? 

ШОКІН В.М. Ще раз повторю. Уважно почитайте, будь ласка, Регламент. В Регламенті Комітет виконує процедурні свої заходи. Тільки процедурні. Він не оцінює і не може це брати за докази. Не може. Тому я пропоную, щоб внесли зміни до Регламенту. 

(Іде загальна дискусія) 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте по черзі. 

КИШКАР П.М.   Вікторе Миколайовичу, дивіться, питання – от ми не є судом, в дійсності. Це просто є люди, які хочуть виконати норми Закону України про Регламент. І там чітко написане обґрунтування. Я мушу перед собою в першу чергу бути відповідальним, що ця справа по притягненню до кримінальної відповідальності в суді не розвалиться. От і все, що я для себе мушу забезпечити, собі переконання. Дивіться, гарантування – я бачив багато прикладів і знаю багато людей, яких би я поставив перед Сергієм Клюєвим. Чомусь подань щодо цих людей немає. І Новінський, і всі інші, які більшу шкоду завдають Україні, але подань на них немає. Вікторе Миколайовичу, я Вас слухав, до речі. Я з великою повагою до Вас ставлюся. 

ШОКІН В.М. Ще одна репліка і я буду мовчати. Я казав, що слідство триває. Слідство не стало на цьому. Розумієте? Слідство триває. І коли воно закінчиться, ви побачите, як буде цікаво, там уже Сергій Петрович буде десь там, в іншій країні, згадаєте мої слова.

 КИШКАР П.М.  Почуйте мене. Я  не проти того, що Ви говорите, Ви все правильно, мудро говорите щодо того, що слідство триває, а ми не маємо права впливати. Просто переконайте мене, що ці докази є, і все. Я не кажу: надайте мені ці докази. Ви чуєте, що я кажу? Просто питання щодо того, що Ви оперуєте, коли в зал вносять і надають можливість депутатам задавати питання і почути відповідь Генерального прокурора, моє особисте глибоке переконання, що буде така сама відповідь, як і сьогодні, щодо того, що певним чином  не можна розголошувати. Це моє, можливо, я помиляюсь, а інші, можливо, колеги мають інше бачення цього. Але це мої якісь отакі от переживання, скажімо. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Павле Миколайовичу, погоджуюся з більшістю того, що ви говорите, на 99 відсотків. У мене таке питання зараз до своїх колег. Генеральна прокуратура у своїй відповіді дала перелік питань, на які вона не може дати відповіді без ознайомлення з доказами. Є таке? Є таке. І таких питань доволі багато. Такі питання є істотними, які стосуються в тому числі і суб'єкта вчинення кримінального правопорушення, об'єктивної сторони, заподіяної шкоди, взагалі наявності складу злочину.  Це перше.
Друге. Відповідно Генеральна прокуратура сьогодні на засіданні висловила волю на те, щоб з такими доказами в певному режимі нас ознайомити. Це було. У нас виникає питання, чи готові ми зараз до розгляду питання у відповідному режимі? Якщо ми не готові зараз, якщо у нас немає розуміння, коли і як ми можемо ознайомитися, в якому складі ми можемо ознайомитися, у нас нічого не залишається, як визначити порядок такого розгляду. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Може, перенести? 

ПИНЗЕНИК П.В. Тоді це перенесення терміну. Можемо це зробити сьогодні або завтра. Але ми  повинні  прийняти спільне рішення. 

КУПРІЄНКО О.В. Так само й з Мельничуком. Можна відразу взяти і ту, й ту справу. Давайте  на ранок перенесемо це засідання, передивимося це все і там, і там, а потім будемо рухатися далі. 

ШОКІН В.М. Дуже слушно. Але маленьке-маленьке зауваження. Отой перелік питань, що надали, там більшість виходить за межі подання. Ви це розумієте? За межі подання виходить більшість питань. Більшість! 

ПИНЗЕНИК П.В. Папієв Михайло Миколайович запрошується до слова. 

КУПРІЄНКО О.В. Це обґрунтування подання. От і все.

ШОКІН В.М. Якби ви уважно почитали подання і співставили з питаннями, котрі ви поставили, не ви особисто, а хтось поставив питання, ви б побачили, що вони таке мають відношення до подання,  що ой-ой-ой. За межі подання виходять. Розумієте? А ми не можемо за межі подання виходити і обґрунтовувати свої дії. Ті докази, що ми вам надамо, будуть тільки в межах подання. І ви повинні всі розуміти, шановні: тільки в межах подання. Не в межах поставлених запитань, а тільки в межах подання. Це дуже суттєво, щоб ви це розуміли просто. 

ПАПІЄВ М.М. Павле Васильовичу, Ви ж мені надали слово.

ПИНЗЕНИК П.В. Так, я Вам надав слово, Михайле Миколайовичу. Будь ласка. 

ПАПІЄВ М.М. Дякую. Шановні колеги! Повертаємось до початку нашого засідання. Треба було бачити і слухати мудрого воїна, коли я голосував, я казав вам, що ми повернемося до цього питання, і нам треба було одразу прийняти рішення.
 Ще одне. Хотів би наголосити на тому, що засідання Комітету, яке відбувається зараз, щоб ви всі знали, це процесуальні дії відповідно до Кримінального процесуального кодексу. Тому що стаття 482 Кримінального процесуального кодексу говорить про те, що "особливості притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України регламентуються Конституцією України, Законом України "Про статус народного депутата України", Законом України "Про Регламент" (до речі, в Кримінально- процесуальному кодексі є пряма норма закону  - дотримуватись Закону "Про Регламент") та цим кодексом". Так і записано у 482 статті. Тому те, що ми зараз робимо, це абсолютне зобов'язання наше як народних депутатів України, які є членами Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту і організації роботи Верховної Ради України, пройтися повністю за процедурою Закону України про Регламент, усіх статей. Це і 218, і 219, і 220 статті. Щоб ми були чисті перед законом, щоб ми були законослухняними і щоб ми прийняли повноцінне рішення. 
Тому я просив би, щоб ми з вами пройшли в режимі закритого засідання норми Регламенту, на які посилається Кримінально- процесуальний кодекс, і щоб ми дотримувалися повністю їх, до кожної букви. Ми давали про це присягу, складали. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Щодо цього визначеність у нас є більш-менш, у нас немає  визначеності щодо того, яким чином це робити. Тому я прошу саме ці пропозиції вносити сьогодні.   

(Іде загальна дискусія) 

ПАПІЄВ М.М. Пропозиція. Давайте, у нас порядок денний затверджений, ми завтра заслухаємо ту ж саму частину, крім оцієї специфічної частини, по Мельничуку, а після цього проведемо окреме засідання з двох частин, які стосуються закритого засідання, закритої частини і по народному депутату Клюєву, і по народному депутату Мельничуку. І приймемо рішення про затвердження висновку Комітету. 

ПИНЗЕНИК П.В. Вікторе Васильовичу, будь ласка. 

БОНДАР В.В. Я хочу підтримати цю пропозицію Михайла Миколайовича. У нас по Мельничуку буде та ж сама ситуація. У нас величезна кількість питань, щодо яких ми також хочемо почути відповідь, почути матеріали. І я думаю, що сьогодні ми вже читаємо коментарі Віктора Миколайовича, що будуть ще подання, ще подання по інших депутатах. Якщо ми почнемо розглядати тільки процедурно і не вникати в суть, але в той же час розтягувати це на купу днів, то ми ніколи не закінчимо і не встигнемо навіть Комітетом відпрацьовувати ці всі матеріали. Я пропоную не розтягувати, а приймати рішення. Прийняли – віддали на доопрацювання.   Немає відповіді – на доопрацювання. Є відповіді – взяли і пішли далі. 
Тому просто щоб зараз якось налагодити цю роботу і щоб Комітет увійшов у певну процедуру, можемо сьогодні поставити крапку, можемо завтра закрите провести засідання і по Мельничуку, і по Клюєву. І все. 
 А далі просто треба вже, щоб Генеральна прокуратура також розуміла, що ми не станок, в який закинули макулатуру, а ми перекинули в зал – і пішло далі. Тобто тут все ж таки треба розглядати по суті і по Регламенту, як прописано, а не так – "для галочки". 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми вчора прийняли рішення про те, що приймемо окремо, сьогодні визначимося щодо дати і часу проведення засідання по п'ятниці чи не по п'ятниці. 
Отже, прозвучала пропозиція наступна. Провести  завтра засідання по поданню щодо народного депутата Мельничука, а після цього продовжити засідання в закритому режимі по двох питаннях – по поданню по народному депутату Мельничуку і по поданню по народному депутату Клюєву з вивченням доказів. Правильно я розумію позицію?  І це засідання повинно відбутися в закритому режимі. 

 З ЗАЛУ. А коли спливає термін?

ПИНЗЕНИК П.В. 2-го числа спливає термін, якщо ми не будемо його зупиняти. У вівторок. 

(Іде загальна дискусія) 

ПИНЗЕНИК П.В. Отже, колеги, альтернативні пропозиції є? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я наголошував і вчора і скажу про це сьогодні, що я не знаю, хто з моїх колег мажоритарник, але я є мажоритарник у Донецькій області. І я вчора казав, що мене викликали, зробили засідання, я всю ніч їхав – приїхав. Сьогодні – немає питань, робимо засідання. Щодо п'ятниці – чому ми не проголосували вчора, тому що від мажоритарників була пропозиція у п’ятницю все ж таки відпустити попрацювати на округ, а понеділок – вихідний, то це таке розмите поняття. Для нас, якщо ми прийняли рішення, в понеділок зранку зібрались по Мельничуку і закрите по двом народним депутатам провели засідання.

КИШКАР П.М. Я з усім завжди погоджуюсь з Дмитром Лубінцем. Тільки єдине, що не дуже люблю цю тему по мажоритарникам. Я всім нагадую, що народний депутат України – це все-таки народний депутат України. а не мажоритарний народний депутат. Тому у мене так само відповідно до календарного плану роботи Верховної Ради України заплановані речі, які були заплановані за три місяці, і  навіть на суботу та неділю були розписані. Я готовий зустрічатись у суботу та неділю, все інше повідміняти, але не готовий про завтра говорити, тому що це достатньо серйозні зустрічі. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги, справа в тому, що в трудовій книжці кожного народного депутата України є запис, що не народний депутат України, а член Регламентного комітету. Ось така у нас посада – член Регламентного комітету.
Ще одне. Якщо Генеральний прокурор України, повірте мені, мабуть, у нього більша занятість, ніж у народного депутата України. Якщо Генеральний прокурор України висловлює згоду, що в закритому режимі готові працювати, то тут дивно слухати, коли народні депутати України кажуть, що є більш важливі справи і ми не можемо бути присутні. Нам треба за своєю посадою виконати ті зобов’язання, які передбачає для нас Закон України про Регламент і Кримінально-процесуальний кодекс. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я як головуючий на засіданні готовий організувати вашу роботу в будь-який момент, хоча би і  сьогодні вночі. Тільки ви дійдіть, будь ласка, згоди, коли будемо збиратись і яким чином.
Світлана Михайлівна, будь ласка.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М.  Я не хочу підтримувати позицію Михайла Миколайовича. Якщо народним депутатам не вистачає доказів і при цьому у мене є купа справ десь, то давайте я їх буду вирішувати послідовно.
Якщо не вистачає доказів для прийняття рішення, то вирішіть цю проблему, тому що ви є членами Регламентного комітету. У мене є своя позиція і я готова за неї голосувати сьогодні. Мені не потрібно ще якихось доказів. 

ПИНЗЕНИК П.В. По суті є дві пропозиції: понеділок і п’ятниця. Ставимо на сигнальне голосування. Якщо в п’ятницю, то о 9 годині ранку.
 Увага, сигнальне голосування. Хто за те, щоб провести засідання у п’ятницю о 9 годині ранку, прошу голосувати. Хто за? -5.
Хто за проведення відповідного засідання у понеділок, прошу голосувати. Хто за? -2. 
Можна ставити на голосування про дату і час проведення наступного засідання? В п’ятницю почати розгляд з питання про подання на дачу згоди про притягнення до кримінальної відповідальності і тимчасове затримання та  арешт народного депутата України Мельничука. Постаратись зробити це швидше, ніж сьогодні і перейти до закритої частини засідання по обом поданням.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, треба відокремити.

ПИНЗЕНИК П.В. Добре. Будемо завершувати розгляд першого питання завтра о 9 годині.
Віктор Миколайович, ваше ставлення до цього.

ШОКІН В.М. Справа в тому, що вибору у мене ніякого немає. Єдине, якщо це можливо, буде мій перший заступник. У вас є плани, і  у мене теж є робочі плани. Але якщо є заперечення, то я прийду.

ПИНЗЕНИК П.В. Я бачу, що немає застережень у членів Комітету щодо участі першого заступника.
Наступне питання. На засіданні будуть присутні члени Комітету. Хто ще може бути, на думку членів Комітету,  присутнім на засіданні? Представник Генерального прокурора в особі першого заступника прокурора.

ШОКІН В.М. Перший заступник і два процесуальних керівники. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. І працівники секретаріату.

ПИНЗЕНИК П.В. Працівники секретаріату Комітету.
Михайло Миколайович, прошу.

ПАПІЄВ М.М. Дивіться, коли не знаєш як робити, роби за законом. Закон передбачає Комітет і без залучення якихось інших осіб. Закон чітко виписує – Комітет. Комітет у нас є сьогодні затверджений у складі народних депутатів України. На цьому засіданні не має право бути жодна стороння особа, тільки члени Комітету, тільки Генеральний прокурор і ті люди, яких визначить Генеральний прокурор, інакше ми зробимо порушення.
Засідання ми маємо провести без стенограми. Це закон, подобається комусь чи ні.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, частина перша статті 46 Закону «Про комітети Верховної Ради України» говорить, що на закритому засіданні, крім членів Комітету, за рішенням Комітету можуть бути присутні запрошені особи та працівники секретаріату Комітету. Як приймемо рішення, так і буде. 
Які ще будуть думки? Сергій Петрович, ваша думка.

КЛЮЄВ С.П. Я прошу в состав закрытого заседания включить меня и моего адвоката.

ПИНЗЕНИК П.В. Ще які будуть думки?

ШОКІН В.М. Неможливо робити закрите засідання, коли людина, на яку є подання, слухає докази. Ну, я просто не знаю. 

КЛЮЄВ С.П. Слушайте, давайте «тройку». Это в 1937 году мы проходили. Собрались, решили и никаких вопросов.

ПАПІЄВ М.М. Шановні колеги. Я ще раз озвучу свою пропозицію, яка повністю грунтується на нормах закону, що Комітет не включає в себе секретаріат Комітету – це окрема структура забезпечення діяльності. Тому Комітет складається тільки з народних депутатів України, яких затвердила відповідним рішенням Верховна Рада України і все. Якщо підписку ми даємо, я не хочу, щоб потім виток був з якихось записів і щоб ми не пояснювали потім, що це хтось з нас.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А як тоді стенограма?

ПАПІЄВ М.М. Скажіть мені, будь ласка, а стенограма буде кудись іти?

ПИНЗЕНИК П.В. Стенограма ляже в основу висновку, який нам доведеться потім підписати.

ПАПІЄВ М.М. Тобто Генеральна прокуратура не проти стенограми?

ШОКІН В.М. Звичайно, що ні.

ПАПІЄВ М.М. Тоді я знімаю це обмеження. 

ПИНЗЕНИК П.В. Отже, Генеральна прокуратура не заперечує проти участі працівників секретаріату і ведення стенограми засідання. 
Далі. Прозвучала пропозиція про присутність на цьому засіданні народного депутата Клюєва та його адвоката. Прошу брати участь в обговоренні цієї пропозиції. Які думки у членів Комітету?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я думаю, що треба підтримати пропозицію Віктора Миколайовича і зробити закрите засідання тільки для членів Комітету.

ПИНЗЕНИК П.В. Ще думки. Михайло Миколайович, альтернатива якась є?

ПАПІЄВ М.М. Я не настільки юрист, але єдине, що я знаю, що є норми, що особа, відносно якої проводиться засідання, вона має право бути присутньою на засіданні. Я не можу зараз категорично заявляти.

КЛЮЄВ С.П. Разрешите,  я зачитаю первый пункт статьи 220. Комітет, якому доручено надати висновок щодо питання про надання згоди на притягнення до кримінальної відповідальності, затримання чи арешт, відповідно до закону визначає достатність, законність, обгрунтованість подання, законність одержання доказів, зазначених у поданні, встановлює наявність відповідних скарг. На засідання комітету запрошується особа, щодо якої внесено подання. Відсутність зазначеної запрошеної особи на засідання відповідного комітету без поважних причин не перешкода для розгляду.

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Васильович.

БОНДАР В.В. Я думаю, що тут та ситуація, коли Михайло Миколайович все ж таки правий. Я думаю, що тут треба розглядати за участю двох сторін. Будуть питання до Генерального прокурора, будуть питання до другої сторони, щоб ми зразу могли почути відповіді однієї та другої сторони.

ШОКІН В.М. Це ж не судовий розгляд. Це в суді одна і друга сторона. Це закрите засідання Комітету відносно людини, на яку є подання.

БОНДАР В.В. Генеральний прокурор не зможе ознайомити сторону захисту.

ШОКІН В.М. Звичайно, ми цього і не зробимо.
 
ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, проведення закритого засідання, наскільки я пам’ятаю, полягало в тому, що є обмежене коло осіб, яке може ознайомитись з доказами. Так, ішлось про підписку.
Тоді давайте формулювати пропозиції. Пропозиція Генерального прокурора – обмежитись членами Комітету, представництвом Генеральної прокуратури, тобто процесуальні керівники, перший заступник Генерального прокурора, працівники секретаріату і забезпечити ведення стенограми. Провести відповідне засідання завтра о 9 годині ранку. Після завершення розгляду питання у закритому режимі перейти до прийняття рішення, обговорення завершити завтра і після цього перейти до розгляду питання про подання на Мельничука. Розглядати питання доказів по Мельничуку також у закритому режимі і в такому ж самому складі.
Можна ставити на голосування таку пропозицію? Час проведення засідання по Мельничуку будемо визначати завтра, виходячи з того, скільки часу нам буде потрібно. 
Перед тим як поставити на голосування питання в цілому я пропоную поставити на голосування пропозицію Сергія Петровича Клюєва про те, щоб його запросити на завтрашнє закрите засідання. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Можна реплику?

ПИНЗЕНИК П.В. Так.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я не знаю як там за законом, але просто виходячи з логіки, ми будемо слухати вельмишановного Генерального прокурора щодо особи. Ми тут чим займаємось? Ми ж досліджуємо докази, ми ж якийсь висновок повинні зробити. Якщо у нас будуть питання до іншої сторони, то що, треба перебігти в інше приміщення, задати питання і повернутись? Це якось нелогічно виглядає.

ШОКІН В.М. Будуть надані докази.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, поступила пропозиція щодо того, щоб до складу осіб, які будуть присутні на закритому засіданні Комітету, включити народного депутата Клюєва та його адвоката. Я пропоную це питання поставити на сигнальне голосування для того, щоб сформулювати кінцеву пропозицію. Хто за цю пропозицію, прошу голосувати. Хто за? -2.
Тоді я формулюю іншим чином пропозицію щодо закритого засідання – провести його завтра о 9 годині, запросити представників Генеральної прокуратури, як ми і домовлялись, в присутності секретаріату і членів Комітету, більше нікого не запрошувати. Надати матеріали відповідно до тих, які були запитувані, і  тих запитань, які задавали, дослідити всі обставини, враховуючи надані матеріали, і перейти до обговорення проекту рішення та приймати рішення. Після цього, в той же день, провести розгляд питання щодо подання про притягнення до кримінальної відповідальності, тимчасове затримання та арешт народного депутата Мельничука.
Будь ласка. Володимир Юрійович. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я хочу уточнити. Ми в закритому режимі розглядаємо ті докази, які нам надає Генпрокуратура, тут питань немає, ми можемо. Але коли ми приймаємо рішення? На закритому засіданні?

ПИНЗЕНИК П.В. Я пропоную приймати рішення на відкритому засіданні.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Правильно, на відкритому засіданні. Після проведення закритого засідання..

ПИНЗЕНИК П.В. Продовжити його у відкритому режимі.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Тоді, якщо у нас виникнуть питання до Сергія Петровича, ми можемо їх так само задати і після цього приймати рішення.

ПИНЗЕНИК П.В. Є логіка в цьому, що приймати рішення на відкритому засіданні за участю всіх, включаючи ЗМІ і народного депутата Клюєва.

КЛЮЄВ С.П. Я прошу прощения, но я имею право давать пояснення по доказам.  Это записано в законе. Если я не буду там присутствовать, то каким образом я смогу вам дать объяснения? Вы можете слушать только одну сторону. А по закону я имею право давать пояснення.

ШОКІН В.М. Вы их сегодня давали целый день. Что еще нужно?

КЛЮЄВ С.П. Вы тоже.

ШОКІН В.М. Это моя служебная обязанность.

КЛЮЄВ С.П. А это мое право.

ШОКІН В.М. Ваше право – дать пояснения. Сегодня дали вы, дали американцы, дали австрийцы, только не 9 человек дали, а  2. Если бы дали 9 человек, было бы замечательно. В чем проблема?

КЛЮЄВ С.П. Вы меня лишаете конституционного права.

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, чітко зрозуміла пропозиція, яка ставиться на голосування? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Повторіть, будь ласка.

ПИНЗЕНИК П.В. Так, повторю. Завтра о 9 годині ранку продовжуємо засідання Комітету. На цьому засіданні Комітету продовжуємо розгляд питання про подання Генеральної прокуратури про дачу згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва, проводимо засідання Комітету у закритому режимі. В ході цього засідання ознайомлюємось з доказовою базою, яка була витребувана раніше у Генеральної прокуратури. В засіданні беруть участь, крім народних депутатів, представники Генпрокуратури, а саме, перший заступник Генерального прокурора та два процесуальних керівника, також запрошуються працівники секретаріату для того, щоб забезпечити технічну організацію процесу і ведення стенографування.
Після закінчення закритої частини засідання, продовжується засідання Комітету у відкритому режимі, на яке запрошуються всі бажаючі, включаючи народного депутата Клюєва і його захисників. Буде надана можливість обговорення і задання питань. Після обговорення перейдемо до прийняття рішень. Є згода на такий режим?
Наступне. Після завершення розгляду питання щодо подання на дачу згоди на притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата Клюєва переходимо до розгляду питання про подання Генпрокуратури щодо народного депутата Мельничука. Проводимо відкриту частину засідання, тільки намагаємось її скоротити і не даємо головуючому можливості тренувати свої голосові зв’язки, після чого переходимо до закритої частини, де буде здійснюватись дослідження доказів в такому ж самому режимі, а саме, з участю народних депутатів, процесуальних керівників, першого заступника Генпрокурора. Після завершення закритої частини переходимо знову до відкритої і приймаємо рішення по Мельничуку. 
Чи будуть якісь уточнення? Прошу, Михайло Миколайович.

ПАПІЄВ М.М. Стаття 220. Я не знаю як дати відповідь на це питання, бо тут в імперативній формі записано: на засідання комітету запрошується особа, щодо якої внесено подання. Не може бути запрошена, а запрошується. Ще і відповідальність наша, що відсутність зазначеної особи на засіданні відповідного комітету без поважних причин не є перешкодою для розгляду питання і прийняття рішення.

(Іде загальна дискусія)

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Павло Васильович, я  би просила розділити при голосуванні  два питання: по закритому засіданню і по Мельничуку. Тобто ми спочатку приймаємо рішення по закритому засіданню, а потім приймаємо рішення про проведення процедури по Мельничуку.

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміло.
В частині завершення розгляду питання про подання про притягнення до кримінальної відповідальності Клюєва можна ставити на голосування?
Повторюю ще раз. Продовжуємо розгляд питання о 9 годині ранку. На початку засідання провести закрите засідання, його закриту частину, в ході якої Генеральна прокуратура надасть нам доказову базу, яку ми в неї затребували. В засіданні беруть участь народні депутати України, члени комітету, перший заступник Генпрокурора України, процесуальні керівники. Після завершення закритої частини засідання провести засідання у відкритому режимі, куди запросити всіх бажаючих осіб, провести обговорення у відкритому режимі і переходити до прийняття рішень.
Пропозиція зрозуміла? Хто за таку пропозицію, прошу голосувати. Хто за? – 4. Рішення не прийнято.
Вносьте альтернативні пропозиції, бо ми заходимо в тупик. 

ПАПІЄВ М.М. Ми є члени Комітету і нам треба виконати свою функцію. Завтра о 9 годині продовжити в закритому режимі, після цього буде преса, будуть бажаючі. Ми обговоримо кінцево це питання і будемо голосувати вже прийняття рішення про висновок.
Я пропоную, щоб ми відразу перейшли до розгляду наступного подання стосовно народного депутата Мельничука. І це буде абсолютно логічним і абсолютно правильним. Якщо потрібно буде працювати 24 години, то зараз треба налаштуватись на те, щоб працювати 24 години. Ми зобов’язані пройти цей шлях до кінця. 

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка, Віктор Васильович.

БОНДАР В.В. Є пропозиція зібратись на 9 ранку і на свіжу голову приймемо рішення. Значить, зібрались в закритому режимі тільки члени Комітету, сядемо і приймемо рішення як далі рухаємось. Сергій Петрович і Генеральна прокуратура присутні поруч за дверима, ми приймемо рішення як рухаємось, тоді запрошуємо тих, кого забажаємо. Зараз я бачу тупик.

КИШКАР П.М. У мене немає тупику. Я готовий сьогодні розглядати. Застереження тільки до часу. Порядок, який ви тільки що зачитали, він повністю влаштовує. Єдине застереження – час.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте я поставлю на голосування щодо понеділка. Хто за? -3. Рішення Комітету не може бути прийнято при такій кількості голосів.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Я можу констатувати лише те, що Комітет не може прийняти жодного рішення з цього питання за відсутності необхідної кількості голосів для прийняття будь-якого рішення.

(Шум у залі)

ПАПІЄВ М.М. Павло Васильович, проінформуйте, будь ласка, причини відсутності членів Комітету, бо ми прийняли рішення про проведення і за це проголосували.

ПИНЗЕНИК П.В. Календарним планом передбачена робота в округах. Комітет прийняв рішення про можливість проведення засідання. Чи зобов’язує це народного депутата я не знаю?

ПАПІЄВ М.М. Ми живемо у демократичній країні і приймаємо рішення голосуванням.

БОНДАР В.В. Павло Васильович, давайте зробимо півгодинну перерву і проведемо закрите засідання сьогодні.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я не бачу наразі іншого виходу, я готовий зібрати робочу нараду з членами Комітету в будь-який момент. Я не бачу пропозицій, які міг би поставити на голосування.
Думка Генеральної прокуратури почута – сьогодні ми нічого не отримаємо. Що далі?

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, дайте мені згоду на те, що цю частину засідання ми закриємо з невизначеною датою і часом проведення, але хай тоді буде спільна відповідальність Комітету. Я ставив на голосування всі пропозиції і жодна з них не набирає необхідної кількості голосів.

(Іде загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги! Я думаю, що зі мною згодиться і Генеральний прокурор, на сьогодні  треба закривати засідання і проводити завтра робочу нараду за участю Генеральної прокуратури щодо порядку подальшого розгляду. О 9-й годині  ранку. 

БОНДАР В.В. Це те,  що я пропонував ще 20 хвилин тому. Я говорив, давайте завтра зранку зберемось, приймемо рішення, як рухаємось, і тоді ми всі точки розставимо.

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо у членів Комітету є хоча б одна геніальна пропозиція, яку ми могли б зараз прийняти більшістю, я готовий поставити її на голосування. Я бачу, що таких пропозицій наразі не спостерігається. 
Закриваємо засідання на сьогодні. Завтра робоча нарада о 9-й годині. Дякую.  

(На цьому стенографування засідання припиняється)