СТЕНОГРАМА
засідання  Комітету з питань Регламенту та організації роботи
Верховної Ради України

18 березня 2015 року

Веде засідання  Пинзеник Павло Васильович.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, враховуючи наявність кворуму, пропоную розпочати засідання. На ваш розгляд на засіданні комітету пропонується 16 питань порядку денного в основному проекті розкладу плюс "Різне" (17-е питання). І зверніть, будь ласка, увагу на те, що в матеріалах робочих є додаткові питання (з двох частин): додаткове питання про заяву народного депутата Іванчука про складення повноважень – голови Комітету з питань економічної політики. І друге – про проект Постанови про утворення ТСК з питань стабілізації соціально-економічної ситуації в Донецькій та Луганській областях. І третє – про проект Постанови про утворення ТСК з питань розслідування обставин розкрадання державних коштів в Калузькому районі Івано-Франківської області в 2011-2014 роках, про гексахлорбензол (я це виговорив). З чим пов'язана можливість розгляду цих додаткових питань і чому наперед вони не були запропоновані? Тому що вони підготовлені були до розгляду тільки зараз, і то це той рідкісний випадок, коли у нас ТСК сформовані належним чином. 
Є необхідність обговорити проект порядку денного?    

ІЗ ЗАЛУ. Нема. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ставлю на голосування питання про затвердження проекту порядку денного (основні плюс додаткові питання). Хто за? Одноголосно. Дякую.
 Пропоную перейти до першого питання порядку денного основної його частини: питання про внесення змін до предметів відання комітетів Верховної Ради України восьмого скликання. На сьогоднішнє засідання були запрошені представники комітетів: з питань екологічної політики, з питань ПЕК, з питань фінансової політики і банківської діяльності, з питань культури і духовності, з питань податкової і митної політики, з питань економічної політики, з питань охорони здоров'я, з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення і з питань національної безпеки і оборони. Скажіть, будь ласка, апарат, по цьому питанню хто із народних депутатів представляє інтереси відповідних комітетів? Хто є? Фінансова політика є, енергетичний блок є, культура і духовність є. Також я знаю, що прийдуть з "охорони здоров'я" і Комітет з питань соціальної політики та праці, домовилися підійти до нас на 16 годину. Якщо не буде застережень членів комітету, ми тоді їх і послухаємо. Перервемося в розгляді інших питань і заслухаємо наших колег. 
Отже, пропоную перейти до суті питання. У нас є представники Комітету з питань енергетичної політики, ядерної безпеки, і у нас немає представника відповідно Комітету з питань екологічної політики, природокористування, ліквідації наслідків ЧАЕС. У них є спірні питання щодо предметів відання. Я пропоную заслухати нашого колегу Олексія Рябчина, не зважаючи на відсутність опонента, і відповідно рішення ми приймати жодного не можемо, оскільки дискусії у нас не вийде, але принаймні ми повинні послухати точку зору. Для цього ми тут і зібралися. Олексій, вам слово.       

РЯБЧИН О.М. Дякую, колеги! Мені приємно бути тут, у вас дуже гарно поять (кава, ситро), це дуже приємно. Але по суті справи. Шановні колеги з екологічного комітету хочуть займатися енергозбереженням, альтернативною енергетикою. Це дуже приємно, що "екологія" нарешті підключається до енергетичних питань. Я як людина, яка займалась все життя і навчалася сталому розвитку, підтримую це обома руками. Але я можу сказати, що комітет енергетичний, який я представляю, вніс в відання комітетів… Наприклад, у нас був підкомітет зі стратегічного розвитку, став підкомітет зі сталого стратегічного розвитку. Тобто ми в своєму енергетичному комітеті вже добавляємо цей екологічний компонент у відання комітетів. У нас був один підкомітет, який займався енергозбереженням та альтернативною енергетикою, ми розділили і поставили фахівців, дуже фахову людину, яка буде займатися розвитком альтернативної енергетики. І я все життя навчався і працював у енергозбереженні, я очолюю Комітет з енергозбереження та енергоефективності.          
  Мені колеги з секретаріату підготували тези, але я, щоб скоротити час, тим паче, що нема шановних опонентів, можу сказати, що у Європі саме за енергетичними комітетами питання енергозбереження та розвитку альтернативної енергетики застосовується. У нас є вже досить широкі розгалужені контакти з нашими європейськими колегами. І ті зобов'язання згідно енергетичних директив, які Україна взяла до 2020 року по підвищенню альтернативної енергетики, по займанню енергозбереженням, ми виконуємо і у нас дуже фаховий склад. До того ж, я хотів би сказати, що ті законопроекти, які через нас проходили, це законопроект, який ми опрацьовували спільно з Комітетом житлово-комунального господарства, це законопроект про енергетичну ефективність будівель та інші, були робочі групи і буле представники всієї коаліції і дуже багатьох комітетів, і жодного разу на ньому, на жаль, не були присутні колеги з екологічного комітету, що вже каже про те, що я не знаю, чому у них ця зацікавленість. Якщо б вона була дійсно, вони б вже почали працювати. Я думаю, що спільними силами ми би могли посилити цей напрямок. Тому я прошу вас, і Комітет ПЕК  одностайно підтримує, залишити за веденням нашого комітету саме питання, пов'язане з енергозбереженням, енергоефективністю, використанням альтернативних та відновлювальних джерел енергії. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми в свою чергу від імені комітету можемо вас запевнити, що у випадку, якщо Комітет з питань екологічної політики удостоїть нас честі такої – присутністю своєю – і  висловить нам свою точку зору, ми вас знову запросимо, будемо раді вас бачити. А наразі жодного рішення з цього приводу ми виносити, в принципі, не можемо. Дякуємо за те, що ви представили позицію комітету.        

КУПРІЄНКО О.В. Питання все-таки існує.

ПИНЗЕНИК П.В. Яке питання? 

КУПРІЄНКО О.В. Ви не переплутали місце, де ми перебуваємо? Бо це не міністерство, а Верховна Рада. Як це ви будете "розвивати енергетику"? Це взагалі обов'язок міністерства. А ми тут, нібито, закони пишемо.  

РЯБЧИН О.М.  А ви не хочете розвивати країну, енергетику, сталий розвиток, економіку? Допомагати цьому? 

КУПРІЄНКО О.В. Взагалі-то я хочу дітей в школі вчити, а попав в Верховну Раду – треба закони писати. Питання знімається, тому що відповідача немає. 

ЄФРЕМОВА І.О. Ви говорили дуже переконливо. Дякую. 

РЯБЧИН О.М. Дякую вам за підтримку. До побачення.

ПИНЗЕНИК П.В. У нас на засіданні присутній представник Комітету з питань культури і духовності – голова комітету – Микола Княжицький. Прошу вас до слова. 

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Дякую.
Хочу сказати, що ми зараз в комітеті розробили і представили концепцію реформування галузі культури і співпрацюємо тут з Міністерством культури. В чому полягає ця концепція реформування? Вона полягає в тому, що культура фінансується не лише з бюджету, а від різноманітних багатьох надходжень. Наприклад, якщо ми говоримо про кінематограф, як побудована польська модель кінематографа, яку ми зараз разом з міністерством і з віце-прем'єром паном Кириленком хочемо запровадити в Україні? Створюється незалежний фонд, він незалежний від держави. Туди ідуть відрахування від телевізійної реклами, доходів кабельних мереж, інших і відрахування від лотерей, часом від зборів на алкоголь і тютюн. Цей фонд, він є в структурі міністерства, але він є незалежним. І суть в тому, що культура всюди фінансується незалежно. 
Чому ми вважаємо, що азартні ігри (не лише лотерея, а будь-які азартні ігри) мають бути у віданні нашого комітету? Тому що європейська модель полягає в тому, що кошти від поганого ідуть на хороше, це так звана модель "добрих справ". Навіть в Радянському Союзі, який запроваджував колись лотерею "Спортлото", як ви пам'ятаєте, і бачили колись фільм, може, "Спортлото-80", ідея була в тому, щоб побудувати спортивні споруди для Олімпіади, яка в той час відбувалася. Але в дуже багатьох країнах ці кошти ідуть саме на культуру. Так, в Естонії 50 відсотків надходжень від лотерей спрямовується до Естонського культурного фонду, використовується на культурні заходи. В Польщі відрахування передаються культурним товариствам: 46 відсотків на культурні інвестиції. В Голландії - ряд культурних бенефіціарів, між якими розподіляються кошти: Європейський фонд культури, Фонд культури принца Берферта, Східноєвропейський фонд культури, можу це продовжувати. В Фінляндії культура на 70 відсотків фінансується з лотерей, тому що це є те, на чому граємо ми, на пристрастях негативних людини, і ми маємо ці кошти спрямовувати на позитив, на те, що підтримується суспільством. Ці кошти в європейських країнах не ідуть в бюджет. Вони ідуть саме в незалежні фонди, які тоді розподіляють їх на підтримку культури, молоді і спорту. Над відповідними проектами ми працюємо. Саме тому ми були ініціатором того, і сама ідеологія, чому людина купує лотерейний квиток? Бо вона хоче допомогти чомусь хорошому, а не просто так, як у нас: якийсь, вибачте, шулер, який продає його незаконно десь там на Троєщині чи на Борщагівці, хоче вкрасти гроші, поділитися з міліцією, прокуратурою. Тому навести лад в цій галузі азартних ігор ми можемо тоді, коли будемо розуміти, для чого вона існує.                     
В умовах, коли в Росії знімається 400 серіалів на рік, а у нас не знімається українських жодного з підтримкою держави (або два чи три), в умовах, коли фонд на підтримку кінематографу у цьому році склав лише 70 мільйонів гривень при 200 мільйонах заборгованості з минулих років, в умовах, коли ми забороняємо російські фільми і серіали, нам потрібно знайти кошти для підтримки української культури. Не лише кінематографу. Так само музеїв, національної спадщини. Тому кошти з лотерей – це європейська, загальноприйнята європейська практика підтримки цієї галузі. Іншого виходу у нас немає. Просив би підтримати. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, у нас немає на засіданні комітету представника Комітету з питань податкової і митної політики, до сфери відання якого відноситься питання лотерейного, грального бізнесу. Позиція комітету з питань податкової і митної політики висловлена в їхньому листі від 23.12.14 і 12.01 – два листа. Вона полягає в тому, що вони заперечують проти віднесення цього питання до предмета відання Комітету з питань культури і духовності, оскільки ці правовідносини безпосередньо пов'язані із сплатою податків, їх адмініструванням і мають фіскальний характер. Також вказують на те, що питання діяльності державних лотерей і грального бізнесу в шостому та сьомому скликаннях було віднесено до предмета відання Комітету з питань податкової та митної політики. 

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Пане голово!

ПИНЗЕНИК П.В. Будь ласка. 

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Вибачте, дивіться, азартні ігри лотереї ніяк не пов'язані з митною політикою, ми це розуміємо. Що стосується податкової політики, будь-яка діяльність пов'язана з податковою політикою. Музеї теж сплачують податки, але вони є у віданні нашого комітету. Ми говоримо про кошти, за рахунок яких є шанс відродити національну  культуру відповідно до європейської практики. Ми тут нічого не придумуємо. Саме за кошти від азартних ігор живе європейська культура в будь-якій європейській країні. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, пане Миколо. 
Є бажання висловитися у членів комітету? Будь ласка, Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Я підтримую позицію Комітету податкової і митої політики, бо у нас виходить так, що той, хто вміє співати, буде зараз рахувати гроші, тобто податки від лотереї. Вам цікаво те, скільки грошей піде на культуру? Ну взагалі, знову ж таки, питання і до попереднього нашого колеги. Ми взагалі займаємося законотворчістю. Писати закони, як лотереї мають працювати, буде Комітет духовності. Не зовсім зрозуміло. Мають працювати фахівці, які розбираються в податковій політиці, перш за все, в фінансах, а не в культурі і духовності. Тому я глибоко переконаний і життєвий досвід мій підказує, що саме питання контролю за законодавством, яке регулює лотерейну діяльність, має бути у комітету, який займається безпосередньо отою діяльністю, щоб правильно платили податки, щоб нікого не дурили. А вже кошти переправити до вас і використати – то вже зовсім інша справа. Тому моя думка: лотереї мають бути залишені там, де займаються податками, грошима, фінансами. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто з членів комітету ще бажає висловитися? Павло Кишкар. 

КИШКАР П.М. На відміну від Олега Васильовича я би хотів, щоб ми не зосереджували свою увагу тільки на законодавчій роботі, а і на тому, які наслідки буде мати ваша законодавча робота. І я багато в чому, звичайно, згоден з паном Миколою і розділяю його прагнення збільшити реальне фінансування зокрема кіно – те, що ми неодноразово обговорювали з пані Іриною зокрема. Але, на жаль, модель "добрих справ" на сьогодні, зокрема в лотерейному бізнесі, бо я провів 21 чи 22 робочі зустрічі щодо того, щоб цей ринок взагалі існував, бо його зараз немає. Ця модель "добрих справ" закінчується тим, що декілька мільйонів гривень заносяться в кеші міністру внутрішніх справ. Отак виглядає модель "добрих справ" сьогодні. Тому треба залишити, все ж таки, в Комітеті податкової та митної і якомога швидше прийняти ті закони, про які ми говорили, але за той моделлю, яка передбачала чітку пропорцію розподілу прибутків, надходжень від лотерей, зокрема чіткий відсоток, який би надходив на розвиток культури і розвиток українського кіно. Дякую.

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Якщо дозволите, суть в чому? Податки платять всі. За логікою, про яку зараз говорив попередній тут виступаючий, нам інші комітети не потрібні, тому що всі податки має контролювати Комітет з податкової політики. Нащо нам інші комітети? 

КУПРІЄНКО О.В. Та не податки, законодавство…

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Одну секундочку, законодавство про фінансову підтримку культури, яке стосується зборів, доходів лотерей, готує і буде готувати наш комітет. Це наше пряме зобов'язання. Бо до податків це законодавство не має жодного відношення. Збори – це не податки, збори направляються на діяльність. Ми повинні розуміти, для чого ведеться ця та інша діяльність. Лотерея ведеться для того, щоб підтримувати те, що вирішить суспільство. Це можуть бути "добрі справи", це, справді, не лише культура. Це буває ще охорона здоров'я, це буває ще соціальна політика і культура. Ми наполягаємо на тому, щоб культура була пріоритетною, бо ми живемо в такий країні, де в умовах інформаційної війни ми програємо саме через культуру, хоча в тих проектах, які ми готуємо, частина відрахувань іде і на охорону здоров'я. Але тоді можна віддати це в регламентний комітет. Це не про податки мова, це зовсім інша тема. 

КИШКАР П.М. Я відреагую. Я підтримую вас багато в чому, але ще раз прошу вас зосередити роботу… Хочете мати результат і ви, і ми, правда? Хочете, щоб реальні гроші приходили на культуру і розвиток кіно? Давайте відкриємо ринок, сформуємо нормальні правила гри, зафіксуємо, що 30 – на медицину, 30 – на кіно і 30 там ще кудись, як ми і передбачаємо, в принципі. У нас спецфонд – і користуйтеся грошима, бо поки що ми тільки говоримо. 
Загалом оця війна між комітетами в часи війни мене трішки напружує, особисто мене. Немає часу у нас бавитися.

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. За вами – рішення. Я лише пропоную.

КИШКАР П.М. Пане Миколо, ви ж розумієте, я ваш колега і повністю поділяю ваші намагання, щоб ми створили в дійсності модель "добрих справ". Але я впевнений, що те, про що ви говорили, наприклад, незалежний фонд, ніколи не буде створено. Це буде за нашого життя, але не зараз. От повірте, за нашої з вами плідної співпраці буде зроблено, але не зараз. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я пропоную перевести дискусію в більш конструктивне русло. У нас концепція дуже проста прийнята: або ми домовляємося про рішення, яке має шанс на проходження в залі, або не приймаємо жодної постанови. Оце той випадок, коли ми не будемо вносити жодного рішення, але послухаємо, як і у випадку з Комітетом з питань ПЕК.
І на нашому засіданні присутній народний депутат Олег Лаврик, просить слово. Прошу, Олег. 

ЛАВРИК О.В. Дякую, пане головуючий. 
Я хотів би втрутитися в цю розмову, тому що колеги за столом дійсно мають рацію в тому, що у нас всі види діяльності, які в Україні провадяться, вони всі повинні оподатковуватися. І відповідно Комітет податкової і митної політики однаково повинен слідкувати за податками, які є в аграрній сфері і в банківській діяльності, і в підприємництві. Так само з другої сторони, те, що з кожного виду діяльності, з кожного виду бізнесу люди повинні інвестувати частину свого прибутку в культуру, в духовність, і раніше був принцип десятини, і це треба далі продовжувати. В останній період часу воно не має такого поширення. Але по своїй суті питання діяльності державних лотерей і грального бізнесу – це є один з методів фінансової діяльності і питання первинного фінансового моніторингу, і питання повернення ставок і грошових виплат, питання залучення коштів цієї фінансової операції. І тому по своїй суті сама діяльність ведення грального бізнесу і діяльність державних лотерей – це є діяльність фінансової сфери. Так само, як Комітет з фінансів і банківської політики займається банківською діяльністю, страховою діяльністю, питаннями інших не банківських фінансових установ. До одних з таких установ відноситься і питання роботи в напрямку організації діяльності державних лотерей і грального бізнесу. 
Тому за дорученням комітету ми надали свої пропозиції, щоб саме діяльність державних лотерей і грального бізнесу було долучено до відання Комітету фінансової політики і банківської діяльності за виключенням, звичайно, питань оподаткування. Тому що питання оподаткування логічно, що вони є у віданні Комітету митної політики і податкової діяльності. По своїй суті це є дійсно фінансова послуга. Звичайно, своєю послугою людини повинні надавати якусь частину доходу в культуру, інвестувати в духовність і оподатковувати свою діяльність. Це логічно. 

КУПРІЄНКО О.В. Яка це послуга? Це – сплошной обман. 

ПИНЗЕНИК П.В. Таким чином ми плавно і логічно перейшли до предмету відання Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. 

ВАСИЛІН М.П. Вибачте, будь ласка, якщо можна я доповню.

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу. 

ВАСИЛІН М.П. Буде доречним згадати, наприклад, що багато складних фінансових інструментів являють собою ставки. Ставки – це, власне кажучи, азартні ігри. Бінарні аукціони, наприклад, це угода на майбутнє, як буде дальше поводити себе базовий актив. Більше того, банальні "Форекс"- контори, це ні для кого не є секретом, що це є букмекерські контори, де просто-на-просто приходять люди і роблять ставки на подальший розвиток курсової різниці. 

ПИНЗЕНИК П.В. Для протоколу назвіться. 

ВАСИЛІН М.П. Представник секретаріату комітету фінансової політики Микола Василін.  Тобто "Форекс"-контори, бінарні аукціони, інші фінансові інструменти в більшості своїй є азартними іграми. Ну, це факт, це так.   

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую вам дуже. Пане Миколо, дякую вам дуже. У нас не буде жодної постанови з цього питання, будемо пробувати проводити ще якісь консультації, якщо вони матимуть сенс на майбутнє.

КНЯЖИЦЬКИЙ М.Л. Я хочу подякувати всім членам комітету і хочу, щоб ми, все ж таки, спробували почати мислити по-європейськи. Бо є кінцева мета, для якої проводиться та чи інша діяльність. Лотерея проводиться всюди для підтримки хороших справ. Тому, очевидно, ті, хто їх організовує, не обов'язково це комітет, той чи інший, а загалом маю на увазі. Було б непогано, щоб ми колись до цієї логіки повернулися. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую.

КУПРІЄНКО О.В. Спасибі вам. Але ніколи людина, коли купує лотерею, не буде думати, що за це когось вилікує. Вона буде думати тільки про те, щоб виграти гроші.          
          
ПИНЗЕНИК П.В. У нас Олег Лаврик представляє Комітет з питань фінансової політики і банківської діяльності. Перша пропозиція, яка надійшла до комітету щодо зміни предмета відання Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності, це зміна абзацу 14 пункту 5-го додатку до Постанови про предмети відання. Слова "екологічне страхування" виключити. Тобто про що йдеться? Ідеться про те, щоб забрати у Комітету з питань екологічної політики питання екологічного страхування і перенести його до Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Комітет з питань екологічної політики категорично проти цього заперечує. При цьому він, на жаль, відсутній. Давайте послухаємо мотивувальну позицію. 

ЛАВРИК О.В. Дякую. 
Що стосується надання страхових послуг, то страхові компанії надають послуги в різних аспектах своєї діяльності. Це і страхування автомобілів, що, в принципі, є предметом відання Комітету транспортного. Це стосується там страхування і аграрних ризиків, страхується і банківська діяльність, і відповідальність нотаріусів, і інші види страхування. Тому якщо ми будемо вписувати кожний вид страхування в предмет відання того чи іншого комітету або спеціальні закони того чи іншого виду діяльності, таким чином ми взагалі розбалансуємо систему. Тому екологічне страхування – це є вид надання страхової послуги. Мова не йде про певні аудиторські чи інші речі, пов'язані з наданням послуг в сфері екології чи дотримання норм, які є в предметах відання екологічного комітету. Тому пропонується виключити з предмету відання Комітету екології страхування і передати його в відання Комітету фінансової політики і банківської діяльності. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Пропозиція зрозуміла, погоджувати її ні з ким. Павло Кишкар хотів висловитися. І потім Олег Васильович. 

КИШКАР П.М. Чесно, я просто не узгоджував з Олегом Васильовичем позицію.

КУПРІЄНКО О.В. Але вона буде зараз однакова. 

КИШКАР П.М. Ні, вона не буде однакова. Дуже дивно, що ми, ще раз, загалом на самому верху (у мене внутрішній дисонанс від того) кидаємося цими повноваженнями. 
Друге. Те, що я відчуваю, що не завжди банкір розуміє природу, наприклад, медичного страхування. Ну повірте, якщо ви проводите реформу в медичній галузі, я впевнений, що банкір мені нічим не допоможе, не сформує стратегію розвитку медичного страхування, бо для того треба розуміти, що таке "середньої тяжкості ушкодження", яким чином проводити лікування, яким чином здійснюється аудит таких процесів, як медичне страхування. Тому говорити про зміну цих повноважень між комітетами, які не факт, що є фаховими, зокрема там в медичному страхуванні. А для того, щоб вести мову про сільськогосподарське страхування, треба розуміти природу сільськогосподарського страхування. 

ЛАВРИК О.В. Це зараз є в предметах відання Комітету банківської діяльності. (Загальне обговорення)                   

ПИНЗЕНИК П.В. Медичне страхування розділили на дві частини: на обов'язкове і добровільне. Добровільне вони хочуть забрати, а обов'язкове залишити. Тобто я до чого кажу? З цим питанням більш-менш зрозуміло в якому плані? В тому, що давайте висловимося і закриємо це питання, перейдемо до наступного пункту. 
Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Коротко. Страхування, воно одне: комусь віддав гроші, і якщо у тебе щось станеться, той за тебе заплатить. Це суть страхової послуги. І це фінансова послуга, по суті. І якщо там медичне, екологічне, сільськогосподарське, транспортне, то комітет відповідний буде другим комітетом, який буде це розглядати. Але страхування як фінансова послуга має бути в одному комітеті. 
Учора бачив рекламу пива "Еко-Чернігівське". Я дивуюсь, чому до цього часу екологічний комітет не написав зміну відання, що пиво треба теж екологічному комітету віддати, бо там теж слово "еко" знаходиться. Тому давайте не займатися дурницями. Це фінансова послуга, організація фінансових виплат з подальшим якимось відшкодуванням і має бути в Комітеті фінансової діяльності. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дмитро Валерійович, будь ласка. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я повністю підтримую Олега Васильовича: неважливо, що ми страхуємо (медичне, екологічне страхування). Яка різниця? Це – послуга. Щось трапилось, треба знати та мати механізми. 

КИШКАР П.М. Чому тоді ліцензії різні? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. На мою думку, не потрібно розрізняти всі ці види, а треба віддати в комітет, як воно є зараз. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, дуже погано, що цю дискусію проводять між собою члени регламентного комітету. Тому я закликаю вас якось підводити риску. Дмитро Васильович. 

ШЛЕМКО Д.В. Знаєте, що це нагадує? Коли каже історик: "Я читаю історію України". А йому кажуть: "А історію фізики, історію хімії?" Це теж історія. Але ж не читає. А там є свої специфічні особливості історії фізики, хімії, економіки. То це десь приблизно нагадує оцей варіант сьогодні всіх. Якщо ми страхуємо, це не означає, що ми страхуємо просто фінансово. А це означає особливості кожного виду страхування. В кожній галузі вони є специфічні. Тобто мені здається, що ми ведемо розмову навколо узагальнених, а не професійних. Це перше.
Друге. Скажіть, будь ласка, комітет уже давно сформувався, там так, як і у нас, є спеціалісти професійні з кожного напрямку, який роками складався. Беремо далі: там же є відповідні фахівці, які йшли в цей комітет. То відповідно йшли і народні депутати, які певні фахівці того чи іншого напрямку.  Ми сьогодні кажемо: давайте так – направо, наліво. І у нас дуже простий вихід (тут написано, в якому комітеті було): якщо ми не приймаємо рішення, значить, ці предмети відання залишаються в тому комітеті, в якому вони були. Ми дуже гарно виглядаємо, привабливо в цій ситуації: рішення прийняли, рішення прийнято. 

ЛАВРИК О.В. Згодні з цим. 

ПИНЗЕНИК П.В. Олег, у нас ще є ряд пропозицій. Є потреба висловлюватися ще саме з цього питання? 

ЛАВРИК О.В. Саме з цього питання, з вашого дозволу. Хотів би просто розставити крапки. На сьогоднішній день питання екологічного страхування не є в банківському комітеті. Питання медичного страхування також не є. Ми хочемо перенести – це раз. Я бачу різні тлумачення. 

ІЗ ЗАЛУ. Ми розуміємо. 

ЛАВРИК О.В. Другий момент. Що стосується розділення обов'язкового медичного страхування, який є у Комітеті соціальної політики, і добровільного медичного страхування. Дійсно, обов'язкове медичне страхування: ми говоримо про реорганізацію медичної сфери і створення фонду обов'язкового страхування – це окремий напрямок роботи. Але коли ми говоримо про добровільне медичне страхування, ми говоримо про один із видів страхування, який є паралельним з іншими видами страхування, який здійснюється в страховій діяльності. Діяльність всіх видів страхування підпадає під дію Закону про страхування. 
Зараз ми розробили новий базовий законопроект про страхування, який буде включати в тому числі і медичне страхування, і екологічне страхування. І це є точно предмети відання Комітету фінансової політики і банківської діяльності, і розривати це, розділяти між різними структурами вважаю неправильним. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Зрозуміла позиція, дякую, Олеже.
Я звертаюся до членів комітету, враховуючи досвід нашої роботи, з величезним проханням не провокувати розширення предмету дискусії, щоб ми її колись завершили. Володимир Юрійович, будь ласка. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Приблизно те саме я хотів сказати. Я взагалі вважаю, що треба залишити питання у віданні тих комітетів, за якими вони були закріплені. 

ПИНЗЕНИК П.В. Наступна пропозиція Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності полягає в тому, щоб змінити формулювання. Зараз звучить воно так: "Грошова кредитна політика, банки і банківська діяльність, валютне регулювання". Пропонується, щоб це було "валютне регулювання та валютний контроль". Будь ласка, коротко обґрунтуйте свою позицію. 

ЛАВРИК О.В. Коротко це те, що згідно Закону "Про Національний банк України" Національний банк України займається регулюванням діяльності і, в тому числі, контролем. І в усіх нормативних документах – просто зв'язкові елементи. Тобто "валютне регулювання та валютний контроль". 

ПИНЗЕНИК П.В. Є бажання обговорити цю пропозицію?  

ІЗ ЗАЛУ. Ні. Підтримуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Оформимо відповідним проектом постанови. Я прошу голосувати за цю пропозицію, щоб ми оформили проект постанови. Хто за? Одноголосно. Дякую.
Наступна пропозиція полягала в тому, щоб змінити формулювання "правовий режим цінних паперів та фондового ринку" на формулювання "фондовий ринок, цінні папери та похідні фінансові інструменти". Прошу вас до слова, Олеже. 

КУПРІЄНКО О.В. Давайте голосувати, не гаяти час. Все зрозуміло. 

ЛАВРИК О.В. Крім цінних паперів, хто працює на фондовому ринку, є фінансові деривативи – це ф'ючерси, форварди, смокви і так далі. Тому відповідно розширити діяльність…

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую. 
Можна ставити пропозицію на голосування? 

ІЗ ЗАЛУ. Можна. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Одноголосно. Дякуємо. Оформимо відповідним проектом постанови, тим же самим. 
Наступне. Пропонується після абзацу 5-го пункту 27-го додатку доповнити новим абзацом такого змісту: "Корпоративне управління та діяльність акціонерних товариств". "Економічна політика" не підтримує, на засіданні не присутня. 

ЛАВРИК О.В. Мова йде про те, що коли ми говоримо про акціонерні товариства, ми говоримо про корпоративні права власників акціонерних товариств, які включають в себе сукупність майнових і немайнових прав. Якщо ми говоримо, що майнові права – це є виключно акції і цінні папери, ми обмежуємо діяльність і роботу з акціонерними товариствами. Тому саме управління корпоративними правами, які включають в себе майнові і немайнові права акціонерних товариств, розширює права відання нашого комітеті. Дякую. 

КУПРІЄНКО О.В. Запитання. Діяльність акціонерних товариств регулюється спеціальним законом, де взагалі нема ні фінансів, ні банків -  нічого там нема. Тому я вважаю, що правильно Комітет з питань економічної політики вказує, дійсно, що цінні папери або є, або їх немає. А уже далі хто що з ними робить, як-то збори проводяться, як там голосуються, акції випускають чи не випускають, чи розпорядження…

ЛАВРИК О.В. Можна? 

КУПРІЄНКО О.В. Я вже закінчую. Тому моя позиція, переконання, що це виключно компетенція Комітету з економічної політики. 

ПИНЗЕНИК П.В. Павло Кишкар, і давайте переходити до наступної пропозиції.  

КИШКАР П.М. Одне уточнення. А зараз те, що ви зачитали, Олег Васильович, воно відноситься до вашого комітету? 

ЛАВРИК О.В. Зараз воно не відноситься до жодного комітету, включаючи Комітет з економічної політики. Зараз ця ланка упущена з предмету відання всіх комітетів. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. За загальним, скажемо так, формулюванням предмету відання комітету, там, в принципі, це розписується на Комітет з питань економічної політики. 

ЛАВРИК О.В. Але його немає в предметі відання цього комітету. 

ПИНЗЕНИК П.В. Саме такого формулювання нема, саме такого. 
Наступна пропозиція Комітету з питань фінансів і банківської діяльності полягає в переформулюванні предмету відання. Звучить воно: "Діяльність небанківських фінансових установ (та суб'єктів страхової діяльності)" на два абзаци. Один із них: "Діяльність небанківських фінансових установ; - наступний "страхова діяльність". 

КУПРІЄНКО О.В. Хвилиночку, страхова діяльність. Ну, пенсійне страхування – це теж страхування. 

ПИНЗЕНИК П.В. При цьому пропонується виключити з предмету відання Комітету з питань економічної політики питання "екологічне страхування", а з предмету відання Комітету з питань охорони здоров'я питання "добровільного медичного страхування". Ми це проговорили. Ми можемо розділити ці два питання, тому що одне стосується редакційного уточнення, друге – по суті, хоча воно сформульовано там спільно. 

ЛАВРИК О.В. Звичайно, ми можемо розділити, хоча б я, все-таки, наполягав на тому, щоб ми повернулися до питання екологічного і медичного страхування. Що стосується розділення діяльності небанківських фінансових установ і страхової діяльності на два різних пункти, це пов'язано із тим, що у нас тими діяльностями займаються два різних підкомітети, і в межах навіть комітету ми трошки розділили саму діяльність. Тому логічно було б, що це було розділено і в предметах відання самого комітету. Це якщо коротко. 

ПИНЗЕНИК П.В. Підемо назустріч комітету? 

ШЛЕМКО Д.В. Виникають проблеми. При такому розподілені страхова діяльність тоді включати буде в себе всі. 

КУПРІЄНКО О.В. Маються на увазі страхові компанії. Якщо ми напишемо так, то це вже буде пов'язано з тим, що якщо медичне страхування, так уже реалізація виплат цих суб'єктів, ото вже має медицина займатися. 

КИШКАР П.М. Я вам більше скажу, Олег Васильович. У всьому світі медичне страхування – це окремий вид діяльності. І саме компанії, які здійснюють медичне страхування, нічим іншим більше не займаються. У них там розділено на три структури.

КУПРІЄНКО О.В. Я знаю. 

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, ми можемо вас попросити, щоб ви оце формулювання редакційне погодили з комітетами, до відання яких відносяться окремі види страхування? Якщо вони не будуть бачити посягання на свої предмети відання, ми запросто це проведемо на наступному комітеті.      
       
ЛАВРИК О.В. Я думаю, що тут застережень немає.

ПИНЗЕНИК П.В. Бо ви його сприймаєте, очевидно, як редакційне, але одразу появилося поле для якихось оцих…

ЛАВРИК О.В. Але воно в попередньому формулюванні так і звучить: "небанківських установ страхової діяльності".

ПИНЗЕНИК П.В. Діяльність суб'єктів страхової діяльності і страхова діяльність. Чи є там проблема? Чи нема проблеми? А от Дмитро Васильович каже, що є. 

ШЛЕМКО Д.В. Безперечно. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тому давайте ми перенесемо це питання.

ЛАВРИК О.В. Я  так розумію, що якщо буде розподілено діяльність небанківських фінансових установ і другим пунктом – діяльність суб'єктів страхової діяльності… Тавтологія трохи. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте попрацюємо. Ви попрацюєте, вірніше, і нам запропонуєте.

КУПРІЄНКО О.В. Діяльність небанківських фінансових установ та суб'єктів страхової діяльності. І все. 

ПИНЗЕНИК П.В. Не треба фантазувати, треба у вас в комітеті проговорити, я так думаю. 

КУПРІЄНКО О.В. Ну да.       

ПИНЗЕНИК П.В. Тому що це ж ініціатива комітету, а не Лаврика Олега Васильовича, так? 
Далі. Пропонувалося доповнити новим абзацом: "Недержавне пенсійне забезпечення та запровадження накопичувальної системи загальнообов'язкового державного пенсійного страхування". Отут у нас є очевидне питання взаємодії з іншими комітетами.

КУПРІЄНКО О.В. Недержавне пенсійне – ще куди б ні йшло. А накопичувальне державне страхування – це вже, вибачте, питання соціальної політики. 

ПИНЗЕНИК П.В. Да, там зачіпаються інтереси Комітету соціальної політики. По ще одному пункту "Діяльність державних лотерей і грального бізнесу" ми щойно слухали розлогу доповідь і не менш розлогу відповідь фінансового комітету. 
Що у нас іще є, на чому ми могли би зійтися, що це можна було би внести? У нас є… Що? 

ЛАВРИК О.В. А про пенсійне забезпечення ви пропустили чи що? 

ПИНЗЕНИК П.В. Про що? 

ЛАВРИК О.В. По пенсійному забезпеченню…
  
ПИНЗЕНИК П.В. Відкладаємо це питання до появи представника відповідного Комітету – питань соціальної політики. Звичайно, ми можемо вас послухати.

ЛАВРИК О.В. У мене пропозиція. Можливо, ми тоді узгодимо це зі членами комітету протягом цього сесійного тижня, щоб якомога швидше винесли постанову на голосування. 

ПИНЗЕНИК П.В. Узгодьте її.  
(Загальна дискусія)
Колеги, захист прав споживачів як окремий предмет відання віднесений до якогось комітету? 

КУПРІЄНКО О.В. Споживачів фінансових послуг.

ПИНЗЕНИК П.В. Я розумію. Так само, як і лотереї, так само, як і окремі види страхування. 

ЛАВРИК О.В. Можна я по цьому питанню? У нас останнім пунктом є повернення заощаджень населенню. Так було виписано в попередній постанові. Оцей пункт ми просто хочемо викласти в іншій редакції, тому що мова не йде тільки про повернення. Коли ми це прописували, ми говорили про виплату заощаджень вкладникам "Ощадного" банку.
ПИНЗЕНИК П.В. Андрій Володимирович, скажіть, захист прав споживачів, це ваш комітет? 

ІВАНЧУК А.В. Так.

ПИНЗЕНИК П.В. А от Комітет з питань фінансів і банківської діяльності говорить, що вони хочуть, щоб захист прав споживачів фінансових послуг було їхнім предметом відання. Як до цього ставиться Комітет з питань економічної політики? 

ІВАНЧУК А.В. Нема в кодах споживачів різних видів послуг. Споживач – це як право. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, Андрій Володимирович. 
Можемо закривати це питання наразі? 

ЛАВРИК О.В. Дозвольте. Все-таки, у нас зараз викладено формулювання: "Повернення заощаджень населенню", яке включає в себе… Коли це прописувалось, це включалося, як повернення коштів "Ощадного" банку і відповідно банків, які зараз в тій чи іншій мірі є проблемними. Тому ми хотіли би розширити діяльність цього пункту і виписати, що це є гарантування вкладів фізичних осіб… (Загальна дискусія) 

ПИНЗЕНИК П.В. Пропозиція зрозуміла. 

ЛАВРИК О.В. Але у нас ще залишається також і діяльність страхових компаній, і захист застрахованих осіб. Я просто вам розшифровую, що входить в пункт "Захист прав споживачів фінансових послуг". Фінансові послуги, які надають різні компанії: страхові компанії, кредитні спілки і так дальше. Тому саме таке формулювання не зачіпає предмети відання комітету пана Андрія. Воно деталізує і лаконічно вписується в роботу Комітету фінансів і банківської діяльності. 

ІВАНЧУК А.В. Згідно законодавства фінансові інститути не мають права порушувати права своїх клієнтів. Тобто те, що відбувається, це порушення закону. Саме діяльність фінансових і страхових компаній регулюється предметом відання Комітету фінансів і банківської діяльності. Тобто ні в одному законі ви не найдете написане, що можна взяти депозити і його, там, не віддавати. Чи можна застрахувати і не виплачувати страховку. Тобто це регулюється законодавством, як вони повинні діяти. Коли вони порушують цей закон і порушують права, то вступають зовсім інші закони. Вони відступили від своїх статутних документів, від закону відступили, ще щось зробили і тоді споживачам нанесли якусь шкоду. Тобто захист прав споживачів – це зовсім інше. Комітет банківської діяльності регулює, як вони повинні працювати, і їм ніхто не дозволяє порушувати права своїх клієнтів. Те, що відбувається, це вже відбувається поза законом, і ви його не врегулюєте ні в нашому, ні в тому комітеті. А захист прав споживачів – це права, наприклад, що споживач повинен знати, це більш ширше поняття. Люди, які надають послуги, повинні забезпечувати якість якусь, права. Коли там, наприклад, написано на продуктах харчування одне, а насправді там всередині щось інше. Це порушуються права споживача. Тобто його вводять в оману, реклама використовується недобросовісна. Це більш такі предмети відання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую вам. 
Олег, може, будемо припиняти обговорення? 

ЛАВРИК О.В. Хотів би ще одну репліку сказати пану Андрію, з вашого дозволу, про те, що "фінансовий майдан", який зараз стоїть на вулиці Інститутській, направляти до вашого комітету? Бо деякі банки не виконують свої зобов'язання, і ви будете займатися регулюванням ситуації? 

ІВАНЧУК А.В. Це спекуляція. Дивіться, банківський комітет – це вузька спеціалізація. Але я вважаю, пан Олег, що може увійти в Комітет економічної політики і банківська система, бо це кровоносна система економіки, ну, країни взагалі. Це як вени, артерії, серце Нацбанку, воно перекачує, без цього не може жити. Дійсно, як наслідок, економіка країни дуже втратила від того, що відбувається в банківському секторі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, я вас запевняю, що для того, щоб до вас прийшли всі вкладники Національного банку, вам достатньо прописати гарантування вкладів фізичних осіб, ви їх всіх одержите. 
Можемо ставити на голосування пропозицію щодо доповнення предмету відання Комітету з питань фінансів і банківської діяльності формулюванням: "гарантування вкладів фізичних осіб". Нема застережень? Хто за? Одноголосно. Дякую. Дуже дякую представникам Комітету з питань фінансів і банківської діяльності за те, що прийшли на засідання нашого комітету. Навіть частково конструктивна й ефективна робота була. Заходьте до нас іще. 

ЛАВРИК О.В. Дякую. Дуже смачна кава була. Запрошуємо до нас на засідання. У нас також весело, ми працюємо завжди з вкладниками проблемних банків.    

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, у нас є хороша традиція, коли нас відвідують народні депутати – члени інших комітетів. Ми міняємо порядок розгляду питань порядку денного і надаємо можливість доповісти. 
У нас з 5-го питання порядку денного присутній Віктор Васильович Чумак. Це проект Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реалізації права законодавчої ініціативи" (реєстраційний номер 1311). Комітет не є головним з даного питання. Відповідно нагадую членам комітету і присутнім, що ми даємо висновок на предмет відповідності Регламенту, оформлення і змісту цього законопроекту. Я пропоную почати обговорення з того, що надамо слово шановному Віктору Васильовичу. Прошу вас. 

ЧУМАК В.В. Дякую, шановні колеги. Я хочу представити вам проект 1311, поданий низкою народних депутатів, поданий в грудні місяці. Скажіть, будь ласка, чи влаштовує нас з вами усіх законотворчий процес, який відбувається сьогодні в Верховній Раді? Чи влаштовує нас сьогодні якість законопроектів? Чи влаштовує нас той рівень підготовки законопроектів, текстів, які сьогодні подаються до Верховної Ради України? Скажіть, будь ласка, хто-небудь робив з нас з вами аналіз, скільки законопроектів приймається за час сесії Верховної Ради, за час діяльності Верховної Ради, скликання Верховної Ради, а скільки іде в корзину? В принципі, законопроект направлений на розв'язання цих проблем, на підвищення якості законодавчого процесу. Причому на підвищення якості законотворчого процесу з моменту його ініціювання. 
Головними новелами цього законопроекту передбачається те, що законопроектом вносяться зміни до низки законів: про статус народного депутата і про Регламент щодо надання права законодавчої ініціативи не окремому депутату, а низці народних депутатів, групі народних депутатів. Група народних депутатів, яка може складатися, якщо це народні депутати, які не входять до складу жодної фракції, можуть складатися в кількості не менше ніж половина найменшої фракції парламенту (сьогодні це як мінімум 10 людей). Або, якщо це буде представлена група народних депутатів за дорученням фракції Верховної Ради, або це буде група народних депутатів, яка буде діяти від імені комітету відповідно Верховної Ради.  
Для чого це робиться? Це робиться для того, як раз, щоб обмежити той рівень лобізму, який існує сьогодні в Верховній Раді. Тому що ми бачимо, що саме лобістські проекти, неприкрито лобістські проекти, подаються народними депутатами, які спричиняють в залі Верховної Ради найбільшого галасу. Більше того, я хотів би сказати, що якщо народні депутати хочуть бачити свої проекти прийнятими, то зрозумійте, що прийняті законопроекти – це ті, які мають підтримку. Тому шукати підтримку законопроектів треба на ранній стадії, на стадії його ініціювання, на стадії ініціювання законотворчої ініціативи, законодавчої ініціативи, на стадії ініціювання концепції навіть законопроекту. Тому саме це і пропонується зробити в цьому законопроекті. 
Мені хтось може сказати, що це обмежує законодавчу ініціативу або суперечить Конституції. Я з цим абсолютно не погоджуюсь. Знаєте чому? Тільки з одної причини, що законодавець 1996 році був мудрим і він написав дуже правильні речі в Конституції, що право законодавчої ініціативи належить Президентові України (зауважте, "Президент України" – в однині), народним депутатам України (зауважте, "народним депутатам" – в множині) і Кабінету Міністрів України. Ну, це колегіальний орган, який приймає рішення (в однині). Тобто "народним депутатам" – в множині. 

КУПРІЄНКО О.В. Мається на увазі "всім".

ЧУМАК В.В. Ну, це як трактувати. Це як трактувати "народним депутатам". Якщо б ми хотіли трактувати по-іншому, ми б трактували це як "народному депутату" – право законодавчої ініціативи. 
Я розумію, що проект неоднозначний, я розумію, що проект контраверсійний, але, в принципі, цей проект абсолютно відповідає нормам і стандартам, які існують в країнах Європейського Союзу. Я хочу для прикладу привести саме такий демократичний парламент – бундестаг Німеччини. Законодавча ініціатива може бути висловлена не менше ніж 35-ма парламентарями – 5 відсотків від загальної чисельності бундестагу. 5 відсотків від загальної чисельності бундестагу! 
Інша новела, яка тут є, -  порядок врегулювання питання визнання проектів такими, що є відхиленими. Зараз є різночитання. Тобто різночитання передбачається чим? Що апарат Верховної Ради може вважати відхиленими ті проекти, які навіть, скажемо, були відхилені на стадії включення до порядку денного, що абсолютно неправильно, тому що ми знаємо, що законопроекти можуть бути відхиленими внаслідок розгляду його в першому читанні, якщо він набрав відповідну кількість голосів. Тут якраз чітко врегульовується ця позиція. 
Я прошу вас підтримати це. ГНЕУ, до речі, його підтримує, юридичне управління його теж підтримує, тому що, зрозумійте, в принципі, десь відсотків на 60 парламент працює на корзину. І на корзину працює тільки тому, що, в принципі, немає підтримки тим законодавчим ініціативам, які висловлені. Це просто корзина. А так ми будемо обмежувати те, що ніхто не буде виходити на екрани і казати, що я написав проект про загальне українське щастя, а його не підтримав парламент! А я написав проект про щастя. Нема проекту про щастя, а Закону про щастя не прийняли, тому що його не підтримав український парламент. Ми обмежимо такі піар-можливості. Робоча назва цього проекту була дуже цікавою. Коли ми його писали, знаєте, як ми його назвали? Ми його назвали: "Про обмеження депутатського маразму". І повірте мені, ми приймаємо зараз законопроекти просто, як печемо пиріжки, що дуже погано, дуже погано. В ірландському парламенті, от я тільки що повернувся звідти, знаєте, скільки було прийнято за останній рік законів? 

ІЗ ЗАЛУ. До ста, мабуть. 

ЧУМАК В.В. 28! 

ІЗ ЗАЛУ. Скільки тому парламенту років? 

ЧУМАК В.В. Скільки тому парламенту років – це інше питання. В принципі, закон повинен проводитися, обговорюватися всіма зацікавленими сторонами і повинен знаходити свою підтримку в суспільстві, тому що він пишеться не для нас з вами, а пишеться для суспільства. І коли він отримує підтримку суспільства, тоді він стає загальноприйнятним. Тому я вас дуже прошу підтримати цей законопроект. Ми підвищимо якість законодавчого процесу, ми обмежимо можливість лобіювання окремих категорій законодавчих актів і, як мінімум, ми змусимо, стимулюємо народних депутатів шукати підтримку своїм ініціативам в залі парламенту. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я дякую, Віктор Васильович. 

ЧУМАК В.В. До речі, підписалось тут авторів більше ніж 10. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні народні депутати, члени комітету! Вам наданий проект висновку і проект рішення. Я ввів вас в оману трошки з сумбуром у зв'язку зі зміною порядку розгляду питань: ми є головними з цього питання. Висновок Комітету з питань правової політики (Князевича) негативний і зводиться до невідповідності Конституції. Є бажання і потреба обговорювати проект висновку і рішення, які вам роздані? Прошу. 

КУПРІЄНКО О.В. По суті я підтримую цей законопроект.

ПИНЗЕНИК П.В. А по формі?

КУПРІЄНКО О.В. І по формі, в принципі, він може бути прийнятий в першому читанні. Є деякі моменти, які треба доопрацювати, але те, що зараз робиться в Верховній Раді… І про це вже не один раз говорили навіть з трибуни Верховної Ради. Згадайте, як позаминулого четверга ми 48 хвилин обговорювали: замінити слово "подання" на слово "заяви" і то недолуго. Ну, я сьогодні підрахував, скільки коштує хвилина роботи Верховної Ради. Так от, такому автору законопроекту і тому, хто допустив такий законопроект до залу, взяти та стягнути б ці гроші.
От ми розглядали на минулому засіданні регламентного комітету законопроект, не буду зараз називати, а то право на репліку використають, про помічників народних депутатів. 15-20 хвилин ми використали тільки на те, щоб обговорити, що він написав законопроект, щоб законом узаконити розміщення на сайті Верховної Ради список помічників. І то, коли запропонували: давайте просто телефоном, - так ні. Вони і так розміщені. Купа дурних законопроектів. Знову ж таки, нагадую: я эту кофточку купила, чтобы купить, чтобы носить. От і у нас більша частина таких законопроектів – написав, аби написати. Тому я таку ідею підтримую. Якщо у фракцію прийде або хоча би обійде 10 чоловік… Якщо до тебе підходять – підпиши, ти питаєш: про що? Дай почитати. Не буду підписувати. Тоді не буде у нас таких законопроектів: поміняти Пєтю на Васю. 

ЧУМАК В.В. Можна репліку? 
ПИНЗЕНИК П.В. Так, Віктор Васильович. 

ЧУМАК В.В. Коротенька репліка. Я хочу нагадати членам коаліції, що така ідея була підтримана в Коаліційній угоді. 

ІЗ ЗАЛУ. Я пам'ятаю. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я висловлюю свою думку. Я підтримую цей законопроект, тому що він, в цілому, посилює відповідальність учасників законодавчого процесу за ту роботу, яку вони виконують, саме за якість, за відповідальність. А те, що треба доопрацювати, ну, це зрозуміло. 

ПИНЗЕНИК П.В. Винести в зал на перше читання і рекомендувати авторам його доопрацювати. 

ІЗ ЗАЛУ. І ніхто права не обмежує. 

КИШКАР П.М. Я дійсно підтримую і думаю, що і "Самопоміч" підтримає ідею проекту і сам проект. Єдине, що назву треба повернути робочу. Я, звичайно, не проти Закону України про щастя і впевнений, що  щастя роботи в парламенті в тому і полягає, щоб це були якісні закони. Тому ми будемо пропонувати, наша така контраверсійна ідея – доповнити його Законом України про лобізм. І якщо ці два закони будуть прийняті, я вважатиму найбільшою перемогою і цього комітету, і цієї Верховної Ради саме щодо роботи Верховної Ради України. 

ЧУМАК В.В. Про лобістську діяльність. 

КИШКАР П.М. Ну, іще раз, чим контраверсійнішою буде назва, тим більше я буду з цим згодний. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми обмінялися комплементами. Можемо переходити до голосування? 

ІЗ ЗАЛУ. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? 

ШЛЕМКО Д.В. Про що ми голосуємо? У нас у висновку написано…

ІЗ ЗАЛУ. У нас просто інший висновок написаний. 

ІЗ ЗАЛУ. В першому читанні. 

ЧУМАК В.В. Я вам хочу сказати, буквально ще одна ремарочка. Коли були на комітеті Князевича, там виступили мажоритарники, я сам мажоритарник. Виступили мажоритарники: як мене як мажоритарника можна обмежити? 

КИШКАР П.М. Вимираючий вид, Віктор Васильович. 

ЧУМАК В.В. По-перше, це вимираючий вид, я з вами абсолютно погоджуюсь, хотів би, щоб ви не вимерли ще в майбутньому парламенті, тому подавав відповідні законопроекти. Але ситуація така, що будь-який мажоритарник може найти підтримку, якщо він обійде зал, і цей законопроект має право на життя. Більше того, ви ж почитайте, дійсно, що Конституцію по-різному можна читати. Але у нас нема висновку Конституційного Суду. 

ПИНЗЕНИК П.В. Віктор Васильович, я розумію ідею вашу, але ситуація наступна. Ми можемо підтримувати скільки завгодно це. Ми можемо навіть прийняти його в першому читанні і навіть в цілому, і нам це навіть може сподобатися, потім буде звернення до Конституційного Суду. Будуть проблеми з тим, що буде. Буде звернення, буде рішення. Коли воно буде – це вже інше питання. Те, що воно не відповідає Конституції – це гарантовано. 

ЧУМАК В.В. Ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ну, можна? Знову ж таки, я не Конституційний Суд.   
Друге питання. Чи достатньо для того, щоб підтримати ідею, винести її в зал і дати можливість її обговорити? 

ІЗ ЗАЛУ. Чому ні? 

ПИНЗЕНИК П.В. На мою думку, цього достатньо. Проект рішення, який запропонований, вирішує цю задачу? Очевидно, вирішує. Я пропоную закінчити дискусію і направити його в зал для розгляду в першому читанні, запропонувати доопрацювати. Яке прийме зал рішення, таке воно і буде. Буде ще розгляд на фракціях. Врешті-решт, йдеться про серйозне обмеження конституційних повноважень народних депутатів. Обговоримо на фракціях і вирішимо, чи є у нас на це політична воля чи ні. А ми – члени регламентного комітету, ми зобов'язані цей Регламент і Конституцію читати. Можу ставити на голосування проект рішення? 

ІЗ ЗАЛУ. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за?

ЧУМАК В.В. Скажіть мені, як проект рішення звучить. 

ПИНЗЕНИК П.В. Звучить наступним… Хто проти, вибачте? Утримався? Рішення прийнято. Утримався один. 
Звучить наступним чином: ухвалити висновок комітету – рекомендувати Верховній Раді за наслідками розгляду законопроекту в першому читанні повернути його суб'єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ідею ми не гробимо, ми даємо можливість з нею гратися і дальше. 

ЧУМАК В.В. Її треба підтримувати в першому читанні, а потім з нею гратися і дальше. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую, дякую, Віктор Васильович. І за терпіння дякую, що ви нас вислухали по першому питанню порядку денного. 

ЧУМАК В.В. Дякую, до побачення.

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, на засіданні нашого комітету присутній народний депутат Тарута Сергій Олексійович, який прийшов для розгляду питання, додатково включеного до порядку денного за номером 2. Питання таке: про утворення ТСК (спеціальної комісії, не слідчої) з питань стабілізації соціально-економічної ситуації в Донецькій та Луганській областях (реєстраційний номер 1611). 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ми розглядали це питання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Дозволю нагадати вам, що розгляд цього питання має певну історію в нашому комітеті: ми вже розглядали його і вказали автору ініціативи на окремі недоліки в оформленні проекту постанови і просили його доопрацювати. За результатами нашої розмови була проведена певна робота, автор доопрацював проект постанови і забезпечив паритетний склад, погоджений від всіх депутатських фракцій у складі цієї потенційно можливої комісії. 
Далі. Якщо ви звернете увагу на розданий вам висновок комітету, там вказується на окремі недоліки цього проекту постанови. Вони полягають в тому, що квота позафракційних завищена. Там є два позафракційних: Береза і… Вибачте, хто? А, це у Матвієнка, вибачте. Тут у нас якраз все в порядку, уже всі застереження зняті. Зауваження до проекту рішення є? 

ІЗ ЗАЛУ. Немає. Пропонується прийняти. 

ПИНЗЕНИК П.В. Проектом рішення передбачається направити на розгляд Верховної Ради, щоб вже Верховна Рада визначилася шляхом голосування. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У мене є одне запитання. За "Радикальною партією" - Олега Ляшка. Не підходила пані Оксана Корчинська, бо коли узнала, що створюється така…

ТАРУТА С.О. Вона підходила. Тільки вони консенсусно порішили, що буде він. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще питання? 

ІЗ ЗАЛУ. Нема. 

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо немає, прошу голосувати. Хто за? Одноголосно. Дякую. Дякую, Сергій Олексійович. 

ТАРУТА С.О. Спасибо. У меня есть просьба, чтобы сегодня было…

ПИНЗЕНИК П.В. Я підпишу рішення комітету одразу після його закінчення. 

ТАРУТА С.О. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. На все добре. 
На нашому засіданні присутній народний депутат Іванчук Андрій Володимирович, який подав заяву про складення повноважень голови Комітету з питань економічної політики. Питання про заяву включено до порядку денного додатковим питанням, матеріали вам роздані. Власне, матеріали полягають у заяві (копії) і висновку з цього питання. Це 17-е питання порядку денного.
Андрій Володимирович, може, кілька слів для комітету нашого перед тим, як ми будемо приймати рішення. 

ІВАНЧУК А.В. Задовольнити заяву. 

ПИНЗЕНИК П.В. Є прохання задовольнити заяву. Але ми не задовольняємо заяву. Що робить наш комітет? Наш комітет повинен розглянути заяву на предмет відповідності вимогам Регламенту і запропонувати Верховній Раді визначитися з цього питання або не пустити його в залу, якщо там є якісь недоліки. В даному випадку проектом рішення пропонується віддати це Верховній Раді на розгляд. 

КУПРІЄНКО О.В. Але ж є депутатська етика. Ми зобов'язані спитати: нащо? 

КИШКАР П.М. У мене теж тоді питання робоче. Мушу запитати: хто буде представлений кандидатом від "Народного фронту" на вашу посаду? 

ІВАНЧУК А.В. Це, дійсно, за квотою належить посада фракції "Народний фронт". Я думаю, коли буде відповідне рішення фракції. Ми коли робили постанову спільну про розподіл керівних посад і членів комітету, у нас було рішення фракції, і ми делегували всіх членів фракції в ті чи інші комітети, посади і так далі. 

КИШКАР П.М. Але рішення нема? 

ІВАНЧУК А.В. Рішення немає. Ну, це, знаєте, виглядає так, що віз ставити поперед коня. Людині потрібно пройти процедуру складання повноважень, щоб парламент проголосував за відповідну постанову. Якщо її проголосують і підтримають, після того фракція прийме рішення, кого рекомендувати від фракції на вільне вже місце. 

КУПРІЄНКО О.В. А ми зараз не проголосуємо, і будете виконувати обов'язки, поки не проголосуємо. 

ІВАНЧУК А.В. Це у волі Верховної Ради. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за проект висновку запропонований, прошу голосувати. Проти? Утримався? Один утримався. Дякую. Дякую, Андрій Володимирович. 

ІВАНЧУК А.В. Дякую. До побачення. 

КИШКАР П.М. Фактичний керівник фракції не знає (це пане головуючий до вас), хто буде заміщати його на цій посаді? 

ПИНЗЕНИК П.В. Андрій Володимирович не є фактичним керівником фракції. І Андрій Володимирович цілком справедливо звернув увагу на те, що це є внутрішнім питанням нашої фракції. Ми якось визначимося. 

КИШКАР П.М. Просто приймати рішення і залишати без керівника один із найважливіших комітетів, не зрозуміло. 

КУПРІЄНКО О.В. За відсутності голови виконує обов'язки перший заступник. У нас, дивіться, перший заступник – нормально. 

ПИНЗЕНИК П.В. Але питання в тому, що у нас є голова в Комітеті з питань економічної політики. Там не буде голови після того, як проголосує Верховна Рада. Це сьогодні у них на засіданні нема головуючого, тому що ми його сюди викликали.   

КИШКАР П.М. Ну, я вважаю, те, що сказав Іванчук, шкода, що він пішов, він поміняв, насправді, процеси. Бо я вважаю, що визначення тієї людини, які буде заміщати, це якраз і є конем перед возом. А він говорить, що просто звільнити і залишити… Іще раз, для моєї голови. Можливо, ви сприймаєте це якось по-іншому, я сприймаю це саме так. Що, не може фракція провести засідання і визначитись? Ну, це 5 хвилин роботи для такої суперорганізованої організації, як "Народний фронт". 

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую вам за високу оцінку діяльності нашої фракції і пропоную перейти до розгляду другого питання порядку денного. Я прошу вибачення, у нас присутній на засіданні народний депутат Драюк, який звертався із заявою до керівника Апарату Верховної Ради України щодо того, що є проблеми із виплатою щомісячної компенсації витрат на оренду житла. 

ДРАЮК С.Є. Павло Васильович, я вибачаюсь, я не з цього питання. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я думав, з цього питання.

ДРАЮК С.Є. Ні, ні, я не з цього питання, тим більше, що мені треба там донести деякі документи. 
З питання віднесення до предметів відання комітетів. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ой, господи! Що ж ви не говорите? Ми вже пройшли ці питання. Давайте повертатися тоді. До якого? 

ДРАЮК С.Є. Богомолець внесла там пропозицію, щоб віднести медичне страхування до Комітету…

ПИНЗЕНИК П.В. Богомолець буде о 16-й годині, обіцяла. А зараз яка година? 

ІЗ ЗАЛУ. 16-та. Давайте тоді почекаємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Почекаєте її? 

ІЗ ЗАЛУ. Через 5 хвилин буде. 

ПИНЗЕНИК П.В. Друге питання порядку денного – законопроект 1744. Розгляд цього питання теж має певну історію в нашому комітеті. Ми доручали Олегу Васильовичу Купрієнку підготувати його.

КУПРІЄНКО О.В. Доповідаю. Працює система, я розмовляв безпосередньо зі спеціалістом, який займається, усе працює. Каже: треба десь щось перевірити, може, там десь щось відпаялося. Все. Отой висновок, що нам дали – 50 мільйонів, я не знаю, хто його написав, це диверсія, зрада. Верховна Рада гине! 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Олег Васильович, скажіть мені, будь ласка, у нас є письмовий експертний висновок цього працівника, який говорить, що там все працює? 

КУПРІЄНКО О.В. Про експертний висновок кажу, що я особисто, не через помічника, розмовляв із відповідальним спеціалістом, знайшов його через Зайчука, через Апарат Верховної Ради. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Хай би він написав письмово, що він – Іванов, Петров, Сидоров…

ПИНЗЕНИК П.В. Світлана Михайлівна, у нас буде це все письмово, по якій причині? Тому що у нас сьогодні ведеться стенограма і аудіозапис, це буде відображено. А у нас на засіданні комітету присутній Баран Леонід Борисович, який вже дві години нас слухає, йому, напевно, дуже приємно з нами перебувати, все-таки, давайте послухаємо його. Це (на секундочку) головний конструктор система "Рада", заввідділу Інституту проблем математичних машин та систем Національної Академії наук. Леонід Борисович, вам слово, будь ласка. 

БАРАН Л.Б. Если речь идет о сенсорной кнопке, то информация следующая. В 2008 году мы разработали эту схему, была расширена система "Рада", в 2008 году были проведены государственные испытания, работала государственная комиссия. По просьбе народных депутатов провели экологическую экспертизу, что там нет электромагнитных излучений, которые могут нанести вред, так сказать, депутату. И решением комиссии она была введена в эксплуатацию, но упустили, нет решения регламентного комитета. 
Значит, два раза в год при летней и зимней сессии, когда мы проводим периодически испытания системы, эта схема проверяется, она находится в рабочем состоянии, программное обеспечение инсталлировано. Для того, чтобы ее включить, ну, это нажать администратору две секунды кнопку. 
Единственное, что действительно надо было бы сделать, это после принятия решения провести тестирование. Это один-два дня работы, так сказать, совместной, Верховного Совета и Института проблем. Потому что 7 лет, как аппаратура установлена, всякое может быть. Но я хотел бы обратить внимание на другой вопрос. 
То есть, введение сенсорной кнопки не вызывает никаких проблем абсолютно, она работает. Есть другая проблема, о которой мы пишем уже третий год. Система "Рада" как программно-технический комплекс специального значения в соответствии с международными и украинскими в частности стандартами имеет гарантированный срок эксплуатации.  Гарантированный – это не гарантия по обслуживанию, это значит, что после истечения 10 лет, учитывая, что в этом комплексе более 70-80 тысяч электронных компонентов, система должна быть снята с эксплуатации, потому что возможны сбои, двойные ошибки и так далее, и так далее. У нас есть специальные требования по надежности и достоверности результатов, масса технических и программных средств диагностики и так далее, и так далее. 
Мы уже четвертый раз обращаемся к председателю, в прошлом созыве даже были выделены деньги в бюджете отдельной статьей для Академии наук. Потом они были сняты. Нами разработана новая система, которая значительно выше обеспечит контроль за персональным голосованием, там еще ряд есть электронных барьеров. Я могу о них отдельно поговорить. 

ПИНЗЕНИК П.В. И сидеть надо при этом, две руки расставив? 

БАРАН Л.Б. Нет, нет. Вот как раз без этого, потому что мы считаем, что надо бороться не с результатами, а с причинами возникновения. А причину вы знаете прекрасно все, что карточки находятся во фракциях и коллективная получается возможность. Вот для того, чтобы  этого не было… Сейчас мы в горсовете ставим "Раду" четвертую. Так мы уже первый порог контроля ввели: это система электронной регистрации. То есть вы знаете, в ведомости черкнул – не черкнул, более того, этот документ существует отдельно от системы. Он не вводится в систему. Такая система была установлена в 1990 году, мы, кстати, 15 мая будем отмечать первое 25-летие нашей системы. 23 комплекса установлено в Украине и за рубежом. 
Значит, 6 компьютерных постов. Депутат проходит со своей карточкой регистрацию, фэйс-контроль, оператор своей электронной подписью подтверждает его присутствие, и только эта карточка активизируется в зале. 
Ну, есть еще один вариант: мы ставим электронные турникеты на входе. Это три барьера контроля, которые подтверждают присутствие депутата в зале, с одной стороны, и, с другой стороны, ему обязательно нужна эта карточка. Он не может вставить ее за фракцию, потому что он не войдет, не выйдет, не зарегистрируется, не пройдет. Но это вопросы уже внедрения "Рады-4". Резюмирую: сенсорная кнопка работает, проверена, вопросов нет, ее можно вводить – первое. 
Второе. Три года просрочен срок эксплуатации всего комплекса. Сенсорной кнопке только 7 лет, то ей еще 3 года можно работать. А весь комплекс уже третий год отработал свой ресурс. И несмотря на все наши усиленные тестирования, контроль и диагностику, возможности сбоя и, что самое страшное, двойных ошибок, увы, против теории…

КУПРІЄНКО О.В. Но пока нет таких ошибок? Не зафиксированы? Пока работает система? 

БАРАН Л.Б. Ну, если вы мне еще одну минуту дадите, то я вам расскажу, в чем заключается двойная ошибка. У нас работает 23 системы 25 лет. Все ведущие советы Украины, будем говорить, Верховный Совет Украины, Верховный Совет Крыма, Киевский совет, днепропетровский, донецкий, севастопольский, не буду всех перечислять, а так же за рубежом (там Ташкент, Узбекистан, наши комплексы работают) за 23 года не зафиксировали ни единой двойной ошибки. Но в 2006 году в Верховном Совете Крыма было ЧП, при котором (там еще первая "Рада", 22 года ей) вице-спикер Киселев, если помните, такой был, решил провести финальное заседание по поводу русского языка. Это актуальная тема была. Собрал – кворума нет. Просит провести регистрацию, там еще первая "Рада" стояла, механические щиты. Провели регистрацию. Поскольку актуальная проблема, все взяли листы регистрации. И вот в этот момент возник скандал. Первое: в зале нет Киселева, хотя все ж его видят в президиуме. А в холле представители крымско-татарского меджлиса начали одного депутата казнить, потому что его карточка оказалась в зале. И что на самом деле произошло? Сбой при считывании карточки. Есть специальная электроника в этой системе, которая контролирует. Но и эта электроника дала сбой – это двойная ошибка. И система зарегистрировала  вместо 68-й карточки в том случае 84-ю. Почему я и говорю, что вот такая ситуация возникла? Потому что уж больно политизированная обстановка была. Все взяли эти листы регистрации и смогли убедиться. А в рабочем моменте может произойти такое вот искажение.

КУПРІЄНКО О.В. Ми вже виходимо за межі порядку денного. 

БАРАН Л.Б. Да, ответ однозначный: сенсор вводить можно, но вы должны понимать, что система находится за пределом критической эксплуатации три года. 

ПИНЗЕНИК П.В. Собственно вся система. 

БАРАН Л.Б. Да. 

КУПРІЄНКО О.В. Но надо же, чтобы сенсорная кнопка хоть немного проработала. 

БАРАН Л.Б. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто із депутатів бажає висловитися в обговоренні або задати питання до доповідача? 

ІЗ ЗАЛУ. Все зрозуміло. 

ПИНЗЕНИК П.В. Проект рішення передбачає підтримку законопроекту  за результатами розгляду в першому читанні за основу. Можна поставити на голосування? 

ІЗ ЗАЛУ. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Дякую, одноголосно. 
Дякуємо вам дуже, ви були корисні для нашого комітету. Приходьте до нас ще, будемо вам раді.                                                       

БАРАН Л.Б. Спасибо, лучше вы к нам приезжайте. Посмотрите систему "Рада-4", а то приезжают время от времени, все в восторге, всем нравится.

ПИНЗЕНИК П.В. Денег найдут и приедем. 

БАРАН Л.Б. Уже находили. 

ПИНЗЕНИК П.В. Спасибо большое. 

БАРАН Л.Б. Всего хорошего. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, я пропоную повернутися до розгляду першого питання порядку денного. На нашому засіданні присутня народний депутат Богомолець Ольга і народний депутат Сергій Драюк, які готові доповісти позицію Комітету з питань охорони здоров'я і Комітету з питань соціальної політики щодо зміни предметів відання. Пані Ольга, слухаємо вас, будь ласка. 

БОГОМОЛЕЦЬ О.В. Шановні колеги, дякую за надану мені можливість виступити тут. Власне, чому Комітет охорони здоров'я за рішенням всіх членів комітету різних фракцій наполягає на тому, щоб медичне страхування було віднесене саме до предметів відання Комітету охорони здоров'я? Оскільки охорона здоров'я завжди була місцем такої системної корупції, і ця системна корупція починається, на жаль, від (я не кажу зараз про державні закупівлі) встановлення діагнозу. І коли ми говоримо про медичне страхування, то відрив його в будь-якій формі від встановленого діагнозу і від тієї людини, яка має нести кримінальну відповідальність за встановлення неправильного діагнозу або за неправильне ведення цього пацієнта. Тобто виникають питання. Якщо дитина народилася з синдромом Дауна, якщо ми хочемо створити державу-сервіс, як це робиться скрізь в світі, де, власне, система медична і соціальна не розділені, то автоматично дитина, яка народилася з синдромом Дауна, має отримати медичний діагноз і автоматично її документи мають потрапити в базу даних. Її батьки не мають бігати, ходити, оббвивати кабінети, і вона має отримати, ця родина, соціальний захист і дитина, відповідно, медичне і соціальне страхування. 
Якщо ми говоримо про ту систему страхової медицини, яку ми зараз розбудовуємо і до якої йдемо, де все спирається на затвердженні клінічних протоколів, які ми акцептуємо, європейські, за розрахунки кожної процедури, за відкриті реєстри і, відповідно, отримання оплати через державну систему страхування відповідно до діагнозу і проведеної процедури, розрив і відрив цього ланцюжка, який має бути обов'язково послідовним, приводить до фальсифікацій, які на сьогоднішній день існують, тому що в тих реєстрах, які формуються, і пацієнтів на гемофілію, і пацієнтів на цукровий діабет, і пацієнтів на гіпертонічну хворобу, вони всі відірвані від відповідальності за, власне, встановлення діагнозу. І зробити такий реєстр хворих на туберкульоз і хворих на СНІД, якщо немає відповідальної особи, яка несе кримінальну відповідальність за неправильно встановлений діагноз, який автоматично має потрапляти в базу даних, і людина, яка автоматично має потрапляти одразу до системи страхування. 
Так чи інакше через 5 років, я сподіваюсь, Україна буде розвиватися відповідно до обраного європейського шляху, ми прийдемо до того, що ця система буде працювати автоматично. А на сьогоднішній день розрив цих систем буде приводити до можливості створення великої кількості корупційних схем, які будуть дозволяти створювати окремі, відірвані від охорони здоров'я, реєстри різних пацієнтів, відповідно до яких буде прораховуватися вартість, собівартість їх лікування, відповідно до яких буде закуповувати держава лікування, і знову ми будемо втрачати гроші і відповідно втрачати можливість сервісу. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Ольга Володимирівна, дякую вам. Є заперечення щодо цього у Комітету з питань соціальної політики та праці, який представляє на засіданні нашого комітету Сергій Євсейович Драюк. Я зараз надам йому слово. Єдине, що я прошу, якщо можна, на засіданні нашого комітету уникати формулювання причинно-наслідкових зв'язків між предметами відання комітетів і формуванням корупційних схем. Ми зараз розглядаємо питання: предмети відання комітетів. Від того, до якого кабінету відійде те чи інше питання, напевно, функціонування корупційних схем не сильно залежить.  
Сергій Євсейович, прошу вас до слова. 

ДРАЮК С.Є. Дякую за можливість висловитися. Комітет соціальної політики, зайнятості і пенсійного забезпечення вважає, що цей предмет відання має бути віднесений до нашого комітету, тому що із 5-ти існуючих видів соціального страхування 4 види відносяться до нашого комітету. І це, в принципі, державне страхування. Тим більше, що ці кошти, які будуть потім оплачуватися, вони ідуть із єдиного соціального внеску. Тим більше він передбачений в основах законодавства про загальнообов'язкове соціальне страхування, і там вказано: всі ці види регулюються одним законом. 

ПИНЗЕНИК П.В. Як ви вважаєте, я запитую Ольгу Володимирівну і Сергія Євсейовича, чи є можливість знаходження якогось компромісного варіанту чи не компромісного варіанту, якогось варіанту внесення змін до предмету відання, перерозподілу між вашими комітетами в питанні обов'язкового медичного страхування? Чи ваші комітети зайняли крайні позиції і такої можливості немає? 

ДРАЮК С.Є. Павло Васильович, я не знаю, чи була бесіда з керівником нашого комітету.

БОГОМОЛЕЦЬ О.В. Власне, моя пропозиція була, щоб ми прийшли, бо ми до того не зустрічалися, про це не говорили. У нас є жорстка позиція по відношенню до чого? Я ще раз хочу повернутися до корупційних схем і пояснити вам, як вони робляться. У нас на сьогоднішній день є база даних хворих на туберкульоз, є база даних хворих на СНІД, є база даних хворих на гемофілію. Ці бази даних не прив'язані до особистостей. Тобто при потребі певні угрупування можуть збільшити кількість пацієнтів, яким потрібен гемодіаліз, яким потрібно лікування на гемофілію, і нема нікого, хто несе відповідальність за кількість і якість пацієнтів, які знаходяться в цих базах даних, відповідно які будуть претендувати на державне страхування. І єдине, що може перервати це джерело, це кримінальна відповідальність лікаря, який встановлює діагноз Петрову такий-то, і відповідно до цього людина отримує. Скрізь, в усіх країнах світу, ця ниточка є неперервною, тому що її перервність  створює величезну кількість джерел для додаткової корупції. І саме це є головна причина. Наша мета зараз, на цей рік, це подолати корупцію в системі охорони здоров'я. Так оцей відрив… Завжди медичне страхування відносилось до відання Комітету з охорони здоров'я, тому що саме відповідальність за встановлений діагноз і прямий зв'язок між діагнозом, кримінальною відповідальністю лікаря за невірно встановлений або за внесення в базу даних і покарання, воно приведе до прозорої системи. 
Для того щоб врегулювати це питання, ми готові створити разом з Комітетом соціального захисту спільну робочу групу і відпрацювати ті моменти, які дозволять прив'язати абсолютно систему медичного страхування до, власне, предметів відання Комітету охорони здоров'я. Як це зробити в двох комітетах, я поки що не бачу. Але я завжди вважаю, що діалог, бажання співпрацювати – це є головне, і ми готові почати співпрацювати, доводити свою аргументовану позицію, чому існування окремої бази даних, як це існує зараз, страхових компаній, страхових внесків окремих баз даних створює величезну площину для корупції в Україні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Кишкар. 

КИШКАР П.М. Я буду доволі послідовним і передбачуваним, тому що підтверджу ті слова, що я вже говорив, щоб Ольга Володимирівна почула: звичайно, я буду наполягати на тому, щоб це віднесли саме до відання вашого комітету. Я спілкуюсь з Куликом Олександром Васильовичем, ви знаєте, центр "Нодус" у нас в Броварах є, один із найголовніших фахівців в нейрохірургії і реабілітації. Ми комплексно дивимося на проблему не лише навколо державного медичного страхування, але і на створення системи добровільного медичного страхування. Вважаю, що це цілком взаємопов'язані речі. І у вас на фаховому, на серйозному рівні ці речі уже опрацьовані, лише залишилося їх реалізувати.                                                               
Так от, я ще раз наголошую до всіх депутатів: досить бавитись в оці предмети відання. Якщо хоче цей комітет долучитися і реалізувати ті фантастичні ідеї, які містяться у головах людей із Комітету з питань охорони здоров'я, долучайтеся і допомагайте їм, і реалізуємо ці проекти, і Україна стане більш успішною з цим. А не передьоргуйте ці повноваження. Дякую. 

 ПИНЗЕНИК П.В. Так зараз якраз не йдеться з боку Комітету з питань соціальної політики про те, щоб видьоргувати повноваження, вони у них є. 

КИШКАР П.М. Я кажу, що їх треба перенести і допомагати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Я зрозумів. Із членів комітету хто ще хоче висловитися? 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я думаю, що питання медичного страхування глибше за змістом, ніж просто страхування. І пропоную позицію Богомолець підтримати. Я особисто підтримую. Спасибі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто ще? Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Я теж підтримую позицію своїх колег щодо медичного страхування. І от ті схеми, про які ви сказали, я просто з досвіду знаю, що це таке, і тут саме медична складова може поставити бар'єр щодо зловживань, тому що саме вони знають кому, за що і скільки треба. І головне: скільки треба на той же гемодіаліз, на туберкульоз, на всі інші хвороби. Саме це – специфічна область знань, яка має бути саме у медиків, скажемо так. І це доцільно і правильно. Я підтримую своїх колег, що це має бути в Комітеті з охорони здоров'я. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ірина Олексіївна. 

ЄФРЕМОВА І.О. Я погоджуюсь з пропозицією шановної Ольги Богомолець. І я думаю, що нам треба рекомендувати створити таку групу і послухати висновки групи. 

ПИНЗЕНИК П.В. Світлана Михайлівна. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Шановні колеги, я би не підходила так, знову розпорошуючи питання взагалі соціального страхування як такого. Тому якщо є дійсно бажання створити якусь єдину систему, то я би пропонувала не передавати туди-сюди, і хто з нас кращий. А якщо є якесь основне завдання, то зробити робочу групу і написати відповідні зміни до законів чи якийсь закон з соціального страхування, яким би змогли ліквідувати корупційні схеми і так далі. Це вже напрацьовано роками в цьому комітеті. Завжди цей предмет відання був віднесений до Комітету соціальної політики. 

БОГОМОЛЕЦЬ О.В. Зовсім не так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Сергій Євсейович піднімав руку, просив слова.  

ДРАЮК С.Є. Я хотів сказати  у зв'язку із виступами членів вашого комітету. Справа в тому, що, крім медичного страхування, до предмету відання нашого комітету відноситься ще страхування від нещасного випадку. Це, по-моєму, питання теж медичне. Потім – на випадок тимчасової непрацездатності. Теж питання медичного характеру.  Тоді давайте віддамо в ваш комітет і інші питання. 

КУПРІЄНКО О.В. Нещасний випадок – який це медичний? Акт написали: є травма – і все.  

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, ви вступаєте в дискусію. Це мало би бути предметом розмови двох комітетів. І чого ми сьогодні добилися по факту, колеги, це те, що комітети почали, принаймні, спілкуватися зараз в нашій присутності. А я сподіваюся, що далі створять робочу групу з усього комплексу питань: і з предметів відання (чи можна їх нормально перерозподілити), і з основних законопроектів, які повинні бути розроблені, і щодо строків, графіків і так далі, і тому подібне. 
Ольга Володимирівна, дякуємо вам дуже за пропозицію. Я розмовляв з Людмилою Леонтіївною Денісовою, вона мене запевнила, що і комітет той теж абсолютно готовий до конструктивної розмови. Якщо ви в ході не вийдете на якийсь правильний перерозподіл, правильні формулювання, які би помогли і одному, і другому комітету, приходьте до нас вдвох, ми підтримаємо, ми підтримаємо це рішення. 

БОГОМОЛЕЦЬ О.В. Скажіть, будь ласка, з точки зору Регламенту можуть бути предмети відання спільні у одного і другого комітету? 

ІЗ ЗАЛУ. Ні, ні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Скажемо так: Регламент таких вимог не ставить. Там йдеться про інше, йдеться про те, що з точки зору юридичної техніки має бути певна визначеність, тому що Голова Верховної Ради повинен розписати конкретний законопроект на конкретний комітет. 

БОГОМОЛЕЦЬ О.В. Дивіться, тут мова йде про медичне страхування. Виникає колізія наступна, що наш комітет не є головним, відповідно до цього до нас не приходять відповідні закони, і відповідно до цього ми не маємо права формувати думку. Тому якщо Регламентом не заборонено, то я прошу зараз регламентний комітет розглянути можливість включення без того, щоб забирати у соціального страхування. Будь ласка, дайте Комітету охорони здоров'я в предмети відання медичне страхування, тому що медичне страхування має бути прив'язано до діагнозу з можливістю покарання лікаря за внесення фальшивої інформації або збільшення кількості пацієнтів, яке неймовірно впливає на бюджет і впливає на схеми.

КУПРІЄНКО О.В. От народжується нормальна ідея. 

ПИНЗЕНИК П.В. Коли народжуються нормальні ідеї, давайте спробуємо їх хоча би опрацювати. 

КУПРІЄНКО О.В. Ні, ну хоча би озвучити, щоб всі почули. Страхування взагалі – це фінансова послуга. А уже реалізація того, що гроші виділяються комусь, хто застрахований, отут уже є специфіка. У медиків своя, по автомобілям своя, в екології своя. І отут виникає така ідея, що, можливо, і треба внести до Регламенту зміни, що по таких питаннях був обов'язково і один, і інший комітет. Одні займаються, ти самі банківсько-фінансові, вони займаються чисто фінансовими, куди гроші, хто із суб'єктів і так далі, а вже реалізація того об'єкта страхування, який застрахував, взяв гроші, зібрав собі, потім каже: "Пане медику, скільки вам іще?" – оця процедура реалізації має проходити через профільні комітети, які знаються на цих справах. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, наше засідання перетворюється на мозковий штурм на 1-й годині 40 хвилинах його проведення. І я пропоную перенести подібний формат дискусії в діалог двох комітетів. Дуже дякую за те, що ви нас відвідали. Якщо у вас буде рішення більш скороспільне (по-перше, спільне, а по-друге, більш формалізоване), ми готові його розглянути завжди. Більш того, готові долучитися, при потребі, і до вашої розмови. 

ДРАЮК С.Є. Дякую.

ПИНЗЕНИК П.В. Дякую вам дуже. 
Шановні колеги, як ми і домовлялися попередньо, коли нас відвідують народні депутати, ми міняємо порядок розгляду питань. І сьогодні на нашому засіданні присутній Матвієнко Анатолій Сергійович, який прийшов до нас по додатковому питанню порядку денного. Це питання про створення ТСК з питань розслідування обставин розкрадання державних коштів під час надання послуг зі збирання небезпечних відходів гексахлорбензолу у Калузькому районі Івано-Франківської області в 2011-2014 роках (реєстраційний номер проекту постанови 2337). До вашої уваги розданий проект рішення, який полягає в тому, що пропонується винести проект постанови на розгляд Верховної Ради України, оскільки при внесенні проекту постанови були дотримані вимоги Регламенту щодо квотного представництва депутатських груп і фракцій. Єдине там є зауваження у висновку щодо того, що квота позафракційних перевищена. Тим не менше, наш комітет якщо підтримає це рішення, то будемо вважати, що це вже питання на розсуд Верховної Ради України. 

ІЗ ЗАЛУ. Підтримуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В.  Хто за? Одноголосно. Дякуємо.

МАТВІЄНКО А.С. Спасибі. 

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте, що я вам слово не надав. 

ІЗ ЗАЛУ. Все ж зрозуміло. 

КИШКАР П.М. Паша, я утримався.

ПИНЗЕНИК П.В. Ти утримався? 

КИШКАР П.М. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте, один утримався, Павло Кишкар. 

МАТВІЄНКО А.С. Дякую. Всього найкращого.            

ПИНЗЕНИК П.В. Наступне питання порядку денного -  законопроект реєстраційний номер 2300 від 11.03.15 доопрацьований: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо організації роботи Верховної Ради України. Якщо ви пам'ятаєте, ми вже загадували про цей законопроект і рекомендували Верховній Раді включити його до порядку денного сесії. Законопроект є в порядку денному сесії і внесений в доопрацьованій редакції. Проект рішення щодо доопрацьованого законопроекту передбачає рекомендацію Верховній Раді – прийняти законопроект за основу. Хто хоче висловитися з даного питання? Олег Васильович. 

КУПРІЄНКО О.В. Зареєстрований 2330, здається, альтернативний. 

ПИНЗЕНИК П.В. Не альтернативний. 

КУПРІЄНКО О.В. В принципі, те саме, по цьому випадку. І чого ми його не розглядаємо? 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми ж по ньому висновку не маємо. У нас була нарада за участю голови вашої фракції, на жаль, що без вас, де він сказав, що ви поступаєтеся тим законопроектом на користь цього. 

КУПРІЄНКО О.В. Все. Раз шеф сказав… 

ПИНЗЕНИК П.В. Вибачте. Ще хто хоче висловитися?      

ІЗ ЗАЛУ. Підтримуємо.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Одноголосно. 
Переходимо до розгляду 4-го питання порядку денного: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку реалізації повноважень Верховної Ради з окремих питань судоустрою і статусу суддів, внесений народним депутатом України Левченком Юрієм. Народний депутат України Левченко на засідання комітету запрошений, на засідання комітету не з'явився. 
Суть питання. Народний депутат Левченко пропонує внести зміни до окремих норм Регламенту щодо розгляду питань про призначення суддів. При цьому є одна, але велика проблема. Проблема ця полягає в тому, що норми Регламенту, до яких пропонується внести зміни, вже давно змінені. Проблема не вирішувана, відповідно проект рішення, який вам запропонований, передбачає рекомендацію Верховній Раді відхилити законопроект, запропонований народним депутатом Левченком (реєстраційний 1246). Є потреба висловитися? Обговорити? Альтернативні пропозиції? 

ІЗ ЗАЛУ. Немає. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ставлю на голосування запропонований проект рішення. Хто за? Проти? Утримався? Один утримався. Рішення прийнято. 
Наступне питання порядку денного (5-те ми вже розглянули) номер 6: проект Постанови Верховної Ради України "Про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників" і так далі за текстом, внесений народним депутатом Ляшком (реєстраційний номер 2236). Коротко суть питання. Є воля фракції Радикальної партії України на те, щоб зробити ротацію в складі Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Замінити одного члена на іншого. Заява від Кириченка є, в матеріалах її копія вам надана. Заява члена комісії Лозового є. Погодження фракції є.
Питання? Альтернативні пропозиції? 

ІЗ ЗАЛУ. Їх квота, які пропозиції? 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Проти? Утримався? Один утримався.      	  
7-ме питання порядку денного: проект Постанови Верховної Ради про утворення ТСК з питань розслідування фактів та встановлення винних у масовій загибелі цивільних осіб 13 січня 2015 року в Волновасі, Маріуполі – і далі за текстом, внесений народним депутатом Шуфричем (реєстраційний 2001). Шановні колеги, от, я маю вам щось пояснювати? 

ІЗ ЗАЛУ. Ні, нічого.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за проект рішення запропонований? Одноголосно. Дякую. 
Наступне питання 8-ме: проект Постанови про утворення ТСК з питань розслідування фактів штучного доведення деяких банків до неплатоспроможності та нанесення значних збитків вкладникам (2099). Автор Дейдей. Ситуація з цим і подібна, і відмінна. Єдина фракція, яка не  надала погоджених кандидатур до складу цієї ТСК БПП.
У зв'язку з цим у мене виникає питання: ми можемо або перенести розгляд питання і дати можливість автору право погодити з фракцією БПП кандидатури, або підійти формально до цього питання і вважати проект постанови таким, що не відповідає вимогам Регламенту. У зв'язку з цим у мене питання в першу чергу до представників фракції БПП: це принципова позиція чи ми беремо паузу? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, у нас були подібні питання по тимчасовим слідчим комісіям. Ми йшли назустріч і переносили. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ви вважаєте за можливе перенести? 

КУПРІЄНКО О.В. Я пропоную перенести, тому що питання досить серйозне, зараз ми його відхилимо.

ПИНЗЕНИК П.В. Прошу голосувати. Хто за перенесення розгляду питання? Дякую. По готовності ми включимо його знову до порядку денного засідання комітету. Одноголосно. 
Наступне питання – це 9-те – про ТСК по бурштину (2131). Ми на прохання автора ініціативи народного депутата Євтушка не включали це питання до порядку денного. У нас воно було готове до розгляду, і воно у нас було готове до рекомендацій про повернення без розгляду у зв'язку з тим, що народний депутат не може сформувати склад. Так він його сформувати і не зміг. І повторно переносити нас його і не просить. Відповідно є проект рішення, який вам запропонований. Альтернативні пропозиції? Павло Кишкар.   

КИШКАР П.М.  Питання піднімається доволі цікаве. І все-таки треба дати Євтушку останній шанс, тому що система і видобутку бурштину, і те, яким чином це відбувається, і система, вона дійсно комплексна. Щодо зловживань, зокрема представників міністерств і Генпрокуратури, я вважаю, що їх варто розглядати у вигляді створення тимчасової слідчої комісії. Якщо представники нашого комітету дозволять, то я би переніс це питання і розгляд на більш підготовлений час. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Треба, щоб він сам звернувся. 

ПИНЗЕНИК П.В. З одного боку треба, а з іншого, що нам заважає на одне засідання перенести? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, ні, я не проти, я "за". 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за переніс? Одноголосно. Дякую. 
Наступне питання 10-те: проект ТСК про зловживання службовим становищем, і далі за текстом, колишнього заступника Генерального прокурора Даниленка. Персональна така ТСК. Автор ініціативи – народний депутат Ільюк (реєстраційний 2175). ТСК виглядає так. Хто за проект рішення запропонований? Дякую. Одноголосно.  
Далі. 11-те питання порядку денного. Ми по ньому не головні. По ньому головний Комітет Князевича з питань правової політики і правосуддя. Законопроект дуже цікавий. 

КУПРІЄНКО О.В. Антиконституційний. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ну, трошки антиконституційний. Але наша справа – дати висновок. Проект висновку вам запропонований. Я думаю, що всі з ним ознайомилися. А проект закону виглядає цікаво: позбавити звання  - і далі список. Це неординарний підхід. 

КУПРІЄНКО О.В. Там в кінці треба дописати одне слово: "і розстріляти". 

ПИНЗЕНИК П.В. З проектом висновку мали можливість ознайомитися? 

ІЗ ЗАЛУ. Так, так.   

ПИНЗЕНИК П.В. Можемо ставити його на голосування? 

ІЗ ЗАЛУ. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Одноголосно. Дякую. 
Наступне питання порядку денного номер 12: проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності народних депутатів та депутатів місцевих рад за невиконання ними обов'язків щодо особистого голосування. Проект народного депутата Дерев'янка, Берези, Парасюка, реєстраційний 2064. З цього питання головним у нас також визначено не наш комітет, а Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. 

КИШКАР П.М. До речі, дуже дивно.

ІЗ ЗАЛУ. Там кримінальна відповідальність. 

ПИНЗЕНИК П.В. Суть законопроекту – встановлення нового складу злочину. Павло, зверни увагу. Тому ми тут точно не можемо бути головними. 
Проект висновку звертає увагу профільного комітету на окремі недоліки, пов'язані з оформленням, реєстрацією та змістом цього законопроекту. Його, власне, і пропонується затвердити. Альтернативні позиції? Пропозиції? Необхідність обговорення? 

ІЗ ЗАЛУ. Підтримати.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за запропонований проект рішення? Одноголосно. Дякую. 
Далі. У нас традиційно засідання комітету не обходиться без того, щоб ми давали роз'яснення окремим комітетам і народним депутатам. Раніше такого не спостерігалося в діяльності Комітету з питань Регламенту. Це були рідкісні явища. Але ми, очевидно, користуємося популярністю. 

ІЗ ЗАЛУ. І авторитетом. 

ПИНЗЕНИК П.В. І авторитетом у колег. 
Нас просять дати роз'яснення щодо присутності на закритому засіданні комітету Верховної Ради України народного депутата України, який не є членом комітету, помічників-консультантів народного депутата України і так далі. Проект роз'яснення розроблений секретаріатом комітету на ваш розсуд і для того, щоб визначитися щодо його підтримки. Хто бажає обговорити? 

КУПРІЄНКО О.В. Я підтримую. Можуть бути присутні. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ставимо на голосування? 

КУПРІЄНКО О.В. Так. 

КИШКАР П.М. А можна одне питання? 

ПИНЗЕНИК П.В. Так. 

КИШКАР П.М. Можна одне питання? Що мається на увазі: "закрите засідання"? Тобто де буде обговорюватися таємна якась інформація? Поясніть. 

ПИНЗЕНИК П.В. В нашому випадку йдеться про присутність на закритих засіданнях, а не пояснення, що таке "закрите засідання". Якщо нам потрібно буде окремо між собою обговорите, що таке "закрите засідання" чи сформувати з цього приводу якусь позицію, то давайте її сформуємо. Але у нас уже є констатація того факту, що проводиться закрите засідання, на них є певний порядок доступу. І от питання у народних депутатів, які просять роз'яснень, якраз і полягали в порядку цього доступу. От ми їм роз'ясняємо і допомагаємо в цьому питанні. 

КИШКАР П.М. Що за рішенням комітету. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Абсолютно правильно. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за затвердження  проекту висновку? Роз'яснення, вірніше. Хто проти? Утримався? Павло Миколайович? 

КИШКАР П.М. Я "за".

ПИНЗЕНИК П.В. Одноголосно. Дякую.         
14-те питання: звіт Апарату Верховної Ради України за 2014 рік про використання бюджетних коштів, затверджених Законом України "Про Державний бюджет України на 2014 рік". Доповідають: заступник голови комітету Арешонков, голова підкомітету Єфремова, перший заступник Керуючого справами Гаман Микола Васильович.
Арешонков Володимир Юрійович, прошу вас до слова. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Шановні колеги, перед вами звіт Апарату за 2014 рік. У нас були, ви пам'ятаєте, декілька питань, які ми просили, щоб нам роз'яснили. Давайте зараз подивимося, чого нам надали. Особисто я вважаю, що не все і не до кінця. 
Скажіть, будь ласка, по тим питанням, які, пам'ятаєте, коли ми розглядали звіт за три місяці, які ставились перед вами, щоб ви додатково нам їх роз'яснили, вони тут висвітлені? 

СОВЕНКО О.М. Да. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Тоді у мене до вас зразу питання: у поданому звіті є остання сторінка – список осіб, які користуються службовим житлом в місті Києві. 

СОВЕНКО О.М. Так. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Тут 15 народних депутатів різних скликань. Скажіть, будь ласка, скільки на сьогодні квартир, які відносяться до службового житла? 

СОВЕНКО О.М. 15. Цю інформацію дав мені працівник, який курував це питання. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Чому виникло це? Тому що на минулому засіданні прозвучала цифра більша ніж 15. 

СОВЕНКО О.М. Я зараз запишу, з вашого дозволу.             

АРЕШОНКОВ В.Ю.  Я дещо відчуваю певну невідповідність. Тому я прошу по даному питанню окремо нам дати роз'яснення. Тому що ми не говоримо про особливості використання його, зараз не про це, почнемо з кількості. 

ІЗ ЗАЛУ. А потім юридичну підставу. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. А потім все інше. 

СОВЕНКО О.М. І юридичні підстави.  

КУПРІЄНКО О.В. Юридична підстава: Григорій Маньковський, він вже два скликання не депутат, квартира в Чернігові, живе в Чернігові, сусід мій, а тут квартира.

ШЛЕМКО Д.В. Декілька тільки є народних: Бабенко – народний депутат, Бондик – народний депутат.
(Загальна дискусія)  

ІЗ ЗАЛУ. Скажіть, будь ласка, ви пишете: шостого скликання, але він є діючий депутат. 

СОВЕНКО О.М. Ні, це дали в шостому скликанні.
ІЗ ЗАЛУ. Так він зараз депутат. 

КУПРІЄНКО О.В. Список осіб, які користуються. Тобто на даний час. Не користувалися. 

СОВЕНКО О.М. Вони користуються на даний час. 

КУПРІЄНКО О.В. Я розумію, але на даний час він не шостого скликання вже, а восьмого. 

ІЗ ЗАЛУ. Там депутати, які були. 

КУПРІЄНКО О.В. Там є депутати, які є зараз народними депутатами. 

ІЗ ЗАЛУ. Да? Ну, можливо. 

ЄФРЕМОВА І.О. Я знаю, що обслуговує ці квартири Управління житловими будинками. 

ІЗ ЗАЛУ. Хлопці, ви розмістіть списки, щоб всі люди бачили, хто у нас "бєдний". 

ЄФРЕМОВА І.О. І в минулому році 1 мільйон 600 тисяч перераховано на Управління цими будинками. Навіщо ми перераховуємо кошти? Що ми утримуємо там? 

КУПРІЄНКО О.В. Записано, що колишні депутати продовжують користуватися квартирою. 

СОВЕНКО О.М. Щодо квартир, я, з вашого дозволу,  хотіла би повернутися до цього питання пізніше, бо я не володію… 

ЄФРЕМОВА І.О. Послухайте мене, ми ще перераховуємо 1 мільйон 600 на утримання цих квартир. Є Управління житловими будинками, яке отримує кошти, щоб ремонтувати фасади. Чому ми повинні це робити? 

КУПРІЄНКО О.В. Хтось у тюрму сяде точно. Є у мене таке відчуття. 

АРЕШОНКОВ В.Ю.  Шановні колеги, враховуючи ті матеріали, які були в Інтернеті стосовно, ну, якби звинувачень поки що на рівні ЗМІ на адресу керівництва Апарату Верховної Ради, я пропонував би, щоб ми окремо це питання якимось чином розглянули, тому що воно таке, дратівливе для суспільства і, в тому числі, це важливо нам знати. Ми інформацію в повному обсязі не отримали на дану хвилину, на жаль. Тому давайте порадимося, чи йдемо далі, а потім приймемо рішення. 

ЄФРЕМОВА І.О. Рішення яке? Давайте почитаємо, що у рішенні написано. 

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте пройдемося дійсно по рішенню. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Саме по цьому? Ні, ні,  я ще маю питання. Скажіть, ми говорили про фінансову підтримку блоку санаторно-курортного. І стояло питання про санаторні комплекси "Дюльбер", "Нижня Ореанда" в Криму. І за тією інформацією, яку ми мали, нам говорили про те, що в минулий рік не фінансувались ці санаторії в Криму. Тепер ми отримали довідку, і тут я бачу, що все-таки кошти перераховувались. 

СОВЕНКО О.М. Вони фінансувалися в першому кварталі. Була така постанова Кабінету Міністрів про перелік санаторно-курортних закладів, які мають право отримати фінансову підтримку. І була навіть окрема програма в бюджеті, в Законі про Державний бюджет 0111070. І цим санаторіям передбачалися кошти. Але коли відбулася анексія Криму, ця програма була ліквідована і у нас забрали ці кошти. Коли було зменшення видатків по Державному бюджету, секвестр так званий, то тоді ці кошти повністю забрали, що передбачалося на 9 місяців.             

АРЕШОНКОВ В.Ю. Дивіться, мене що цікавить? Затверджена цифра на рік. Ви кажете: профінансований був перший квартал. Але сума профінансована та, яка була запланована на рік.

СОВЕНКО О.М. Так вона і в плані зменшена. Тобто скоригували і плани: не на рік вони залишилися, а тільки на три місяці.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Тобто тут стоїть цифра уже скоригована? 

СОВЕНКО О.М. Звичайно, звичайно. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Добре. Тоді ще питання по цим санаторіям. Скажіть, наскільки правдиві слухи про те, що працівники Апарату відпочивали в цьому році в цих санаторіях? 

СОВЕНКО О.М. Я це не можу знати. Якщо хтось особисто там десь відпочивав, я не можу це прокоментувати. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Ні, я маю на увазі: офіційно працівники Апарату не були там?

СОВЕНКО О.М. Офіційно ні. Путівки не видавались. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Не видавались. Оце я мав на увазі. 

СОВЕНКО О.М. Ні, ні. 

КУПРІЄНКО О.В. Скажіть, будь ласка, повертаючись до санаторіїв. Ви фінансуєте такі заклади в перших числах кварталу чи після закінчення кварталу? Я питаю про принцип фінансування. 

СОВЕНКО О.М. Не можу сказати принцип, бо коли Міністерство фінансів відкриє асигнування. 

КУПРІЄНКО О.В. Тоді скажіть, якого числа, якого місяця було перерахування коштів на фінансування кримських санаторіїв?     

СОВЕНКО О.М. Якщо піднімуть документи, скажемо, конкретніше… Ну, до 15-го числа…

КУПРІЄНКО О.В. Запишіть собі: копії платіжних документів. 

СОВЕНКО О.М. Не було платіжних. Це просто Мінфін відкривав асигнування. 

КУПРІЄНКО О.В. Документ, що підтверджує асигнування. 

СОВЕНКО О.М. Дата відкриття асигнувань (записує).

КУПРІЄНКО О.В. І перерахування коштів. 

СОВЕНКО О.М. "Дюльбер" і "Нижня Ореанда". 

ПИНЗЕНИК П.В. Так, які ще питання є? Дмитро Валерійович. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Традиційно мене як секретаря регламентного комітету турбує декілька питань. Втретє повертаючись до питань, які ми ставили, ви пам'ятаєте, на засіданні минулого разу, ми навіть проголосували, щоб нам надали письмово відповідь. Ставлю вас до відома, що стосується "Альфа-банку", про що я піднімав питання. Договору мені і нам надано не було. Ми спілкувалися з Ольгою Миколаївною за 15 хвилин до початку засідання, вона якісь документи принесла, але я їх ще не вивчав. 
Хочу вам сказати, що відбуваються якісь незрозумілі речі з банкоматами "Альфа-банку". Коли ми першого разу поставили це питання, з деяких приміщень банкомати "Альфа-банку" винесли, інші залишилися. Коли ми вдруге поставили це питання, всі залишені банкомати були накриті якимись чохлами. Після цього не зрозуміло: вони ще працюють чи не працюють. Наскільки я дивився на банкомати по вулиці Грушевського, 18 та Садова, будинок 3а, банкомати підключені, там все горить під чохлом. Ну, мені здається, у мене таке враження, що він ніби не працює, але працює. Підійшовши, можна підняти – все воно підключено. 
Далі, що стосується цього звіту. Хочу звернути вашу увагу, що де графа "Затверджено" за 2014 рік, в видатках немає строк. Тобто ми можемо констатувати, що затвердженого кошторису на 2014 рік зовсім не було. Тобто це є порушення. Мені, знаєте, навіть не зрозуміло, як Апарат Верховної Ради працював весь 2014 рік без затвердженого кошторису. 
Далі. Наше запитання щодо штатного розкладу: скільки людей працює, скільки  їм років, на яких посадах, які отримують заробітні плати, - нічого не було надано. Як мені пояснили, там звернулись до когось, нам завтра вранці врешті-решт нам хтось і щось хоче показати. 
Далі. По штатному ще таке запитання. Згідно пункту 4-го підпункту 4.3 Положення про Управління справами Апарату Верховної Ради вказано, що Керуючий справами має одного першого заступника та двох заступників. Штатний розпис не надано, тому дивимось на сайт Верховної Ради. Ось роздруківка з сайту Верховної Ради від 17.03. Що ми бачимо? Виявляється, маємо двох перших заступників, трьох просто заступників. 

СОВЕНКО О.М. Там були зміни. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Тобто в наших паперах, що нам дають, там працює одна кількість людей, а на сайті Верховної Ради зовсім інша. У мене, колеги, таке враження, ну, може, це моя особиста думка, але мені вважається зовсім недоречним, коли втретє регламентний комітет повертається до тих самих питань, отримуючи відписки, "отмазки". Більше нічого ми не отримуємо. Або Управління справами, все ж таки, зрозуміє, що регламентний комітет контролює всю роботу Верховної Ради, або, мені здається, я ще на минулому засіданні Верховної Ради ставив питання направлення фінансовій інспекції, Рахунковій палаті. Ну, щось потрібно з цим робити. До нас поваги немає. Суспільство вимагає змін, а ми нічого не можемо з цим зробити. Ну, це моя особиста думка. Дякую. 

ПИНЗЕНИК П.В. Світлана Михайлівна. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ольга Миколаївна, я не знаю, чи це питання до вас. Але ми вже піднімали питання щодо доцільності видання журналу "Віче". Для мене не зрозуміло, де витрачається майже 3 мільйони гривень  для того, щоб розповсюджувати сто журналів, які на дуже дорогущому папері друкуються і не несуть зовсім ніякої інформації, а просто фотографуються народні депутати: один краще другого. Мене це дивує. Причому тут нарахування на оплату праці – це більше половини від виділених коштів, які взагалі витрачаються на цей журнал. Я не знаю, кому задати це питання.

СОВЕНКО О.М. Я доведу до керівництва це питання. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Ми вас підтримуємо, точно така думка. Зарплата не відповідає змісту  абсолютно. 

ІЗ ЗАЛУ. Так там ще і канал "Рада".

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні, ну то зовсім інше. Питання про журнал. Зараз всі друковані видання переходять в Інтернет. Ми витрачаємо майже 3 мільйони не зрозуміло на що і куди.                               

АРЕШОНКОВ В.Ю. Вони горами лежать в Верховній Раді, ці журнали. Це що, не встигли їх реалізувати чи вони нікому не потрібні?   

ПИНЗЕНИК П.В. Олег Васильович, ви хотіли ще висловитися. 

КУПРІЄНКО О.В. Звертаю увагу, 236 тисяч – нагрудні знаки, грамоти, медалі. А папір для копіювального бюро вдвічі більше – 600 тисяч. Скільки паперу, ми зараз бачимо, використовується і викидається у смітник. На половину цієї суми за рік – нагрудні, грамоти, медалі і знаки. 

ІЗ ЗАЛУ. Дорогі.

КУПРІЄНКО О.В. Я розумію, що дорогі. Запчастини на засоби зв'язку окремо 275 тисяч. І техобслуговування і ремонт АТС та інших засобів зв'язку – 365 тисяч. 

СОВЕНКО О.М. Я записала. 

КУПРІЄНКО О.В. Так тут по кожному, якщо піти, ну вибачте. 

КИШКАР П.М. Це сплачені ви дивитесь? 

КУПРІЄНКО О.В. Да, це касові видатки я дивлюсь. Те, що сплачено, те, що факт. Інвентарю на півмільйона закупили. Тут по кожному питання і питання. Обслуговування системи "Рада" – 239 тисяч. Тут, я бачу, роботи непочатий край. 
Тепер, дивіться, з одного боку, 6 мільйонів – придбання в користування ліцензійного програмного забезпечення. 6 мільйонів гривень! Це якого такого забезпечення? Оце конкретно по забезпеченню до копійки з назвами, хто продавав, який і для чого. Ну, я не знаю, що змінилося з одного скликання до другого, от депутати, які працювали до цього, скажіть, що помінялося в програмному забезпеченні?

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Нові комп'ютери купили. Хвилиночку, це програмне забезпечення – 5900 (6 мільйонів). 

СОВЕНКО О.М. Постановою Кабміну: забезпечити всім ліцензійне програмне забезпечення. 

КИШКАР П.М. Олег Васильович, я вас цілком і повністю підтримую, але для того, щоб оперувати цими цифрами, важливо побачити наповнення. Тому, можливо, ми попросимо, щоб нам оформили, що саме ми купили.

КУПРІЄНКО О.В. Давайте попросимо розшифрувати. 

КИШКАР П.М. Да. Якщо нам покажуть ціну на А4, повірте, ви будете дуже і дуже здивовані, я вам чесно кажу. 

КУПРІЄНКО О.В. А ще ми побачимо, у кого купували. 

КИШКАР П.М. От у кого – це найцікавіше. Але до цього давайте поступово йти. Тому що я не впевнений, що саме бухгалтерія відповідає за ці питання. Бухгалтерія здійснює оплату готових документів. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ольга Миколаївна, а що таке "оплата послуг разового характеру"? 

КУПРІЄНКО О.В. Тут кожне треба розшифровувати.  

КИШКАР П.М. Дійсно, дивно, що немає плану, щоб можна  було порівняти: заплановано – витрачено. Але об'єм саме програмного забезпечення доволі великий. 70 доларів Касперський коштує. Ну повірте, що 6 мільйонів гривень – це невеликі гроші для такої великої махини, як Верховна Рада. 

ЄФРЕМОВА І.О. Дивіться, кошторисом і в минулому році і в цьому році передбачено витрати на послуги банку. Не вказується, погоджуюсь з Дмитром, якого саме банку. Ми повинні знати, з яким банком співпрацює Апарат Верховної Ради, тому що комісії в різних банках різні, і нам треба обирати банк. Прописуйте, будь ласка, в кошторисі це. 

СОВЕНКО О.М. Хорошо. Але у нас тільки єдиний банк, якому ми платимо кошти, це "Ексімбанк", за те, що ми отримуємо готівку банку. А оскільки у нас немає ні з яким банком договірних відносин, і до 24 березня відносини були тільки з "Альфа-банком", поки їх не розірвали, там був безоплатний проект. Ми їм не платили ні копійки. Це ми платимо за розрахункову касу обслуговування. 

ЄФРЕМОВА І.О. Зрозуміло. 

СОВЕНКО О.М. І щодо банку, то тендер, який банк може обслуговувати, яку бюджетну установу, проводить Національний банк. І ряд установ там по коду, по перших цифрах реєстраційного рахунку, от ми попали до "Ексімбанку". 

ЄФРЕМОВА І.О. Зрозуміло. Але ви його повинні в кошторисі вказувати, щоб ми розуміли, з яким банком ми працюємо. 

СОВЕНКО О.М. Так, це доцільно.

ЄФРЕМОВА І.О. Наступне. Я би хотіла звернути увагу на значні витрати і в минулому році і закладені на цей рік, це витрати на оплату комунальних послуг. В минулому році тільки приблизно, а в цьому вже році практично 19 мільйонів. Я хотіла би у вас запитати, чи ви працюєте з якоюсь компанією по енергозбереженню? Це ж дуже великі кошти.

СОВЕНКО О.М. Я не можу сказати, тому що у нас Апарат сам не має комунальних послуг, це користуються наші підвідомчі установи. 

ЄФРЕМОВА І.О. Але ж ви їх фінансуєте. 

СОВЕНКО О.М. Так. Але в минулому році, коли в 6 разів, пам'ятаєте, була така ситуація, коли збільшувалася вартість, і вони давали обґрунтовані розрахунки, ми їх подавали до Кабінету Міністрів, і там написали у звіті, що навіть збільшили асигнування, аби вони в повному обсязі змогли розрахуватись за комунальні платежі. 

ЄФРЕМОВА І.О.  Я хочу запропонувати залучити компанію по енергозбереженню, щоб вона з вами попрацювала на предмет зменшення кількості кошторису на комунальні послуги. Це дешевше обійдеться набагато. 

СОВЕНКО О.М. Перепрошую, ми тоді за вашим погодженням дамо листи нашим підвідомчим, щоб вони…

ЄФРЕМОВА І.О. Да будь ласка, будь ласка. Ми зробимо звернення, підготуємо. І декілька разів ми піднімали питання про два комітети, які повинні розміщуватися в готелі "Київ". Я вам хочу повідомити, що на Великій Житомирській, яку донедавна орендувало таке державне собі агентство з інвестицій на управління національними проектами, 1 березня закінчився договір оренди з цим підприємством. І я думаю, що раціонально повернутися до питання розміщення наших двох комітетів на Великій Житомирській. Це будівля, яка відноситься до комунального господарства Верховної Ради, і вони спокійно там розмістяться. 

АРЕШОНКОВ В.Ю.  А Каськів ще не виїхав звідти? 

СОВЕНКО О.М. Я це не скажу. Я не володію цим питанням. Але я знаю, що коли піднімалось це питання, те приміщення потребує хоча б косметичного ремонту. А капітальні видатки у нас просто відсутні. І без ремонту туди комітети не хочуть заїжджати. 

ЄФРЕМОВА І.О. Так на ремонт же вже виділили. Ну ви самі давно були на Житомирській? Не були? Там є ремонт, гарний ремонт.

ПИНЗЕНИК П.В. Ми не про Житомирську говоримо, йдеться про Рильський провулок. 

СОВЕНКО О.М. Про Рильський. Це не там, де комітети. 

ІЗ ЗАЛУ. Там розгром. 

ЄФРЕМОВА І.О.  А причому тут Рильська, якщо ми про Житомирську говоримо? 

ПИНЗЕНИК П.В. Житомирська заселена, а Рильський – з протилежного боку. 

ІЗ ЗАЛУ. Там у Каськіва договір закінчився. 

ЄФРЕМОВА І.О. Договір закінчився 1 березня, там площі багато – 38 кабінетів. 

ІЗ ЗАЛУ. Якраз вистачає. 

ЄФРЕМОВА І.О.  Прекрасно на два комітети вистачає. 
І останнє. Я хочу, щоб члени комітету, все-таки, мене почули. В минулому році заклали на Управління житловими будинками, ми обслуговуємо ті квартири ще, в яких живуть депутати, 1 мільйон 600. В цьому році 1 мільйон 300. Нехай створюють ОСББ і нехай платять за себе. Чого ж ми оплачуємо його квартиру? 

КУПРІЄНКО О.В. Вони вже не працюють народними депутатами. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Так, ви вже про 2015 рік. Ми ще з 2014 не розібралися. Просто скажіть мені, от я не знаю, що це таке: пансіонат матері і дитини "Таврійські зорі" і готельно-оздоровчий комплекс "Затока"? Які у нас на балансі, але на які чомусь ми виділяємо дуже незначні суми. За рахунок чого вони взагалі тоді фінансуються і чому вони наші? 

СОВЕНКО О.М. Поки була постанова 332, яка давала право на фінансування них, вони були у нас у кошторисі. Я говорила, була така: 0111070 програма. Але от в минулому році за перший квартал там секвестр величезний зробили, а в цьому році такої програми в бюджеті не існує взагалі. 

ІЗ ЗАЛУ. Де вони знаходяться? 

СОВЕНКО О.М. "Затока" – це Скадовськ. Там вони знаходяться. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Це готельно-оздоровчий комплекс на балансі Верховної Ради?

СОВЕНКО О.М. Вони самостійні. Це майновий комплекс, який забезпечує діяльність Верховної Ради. Це самостійні юридичні особи. Це майно, що забезпечує діяльність Верховної Ради. Але вони підприємства з сезонним характером робіт. Там же тільки, починаючи з червня по початок вересня, там дуже короткий сезон для відпочинку. Вони раніше були бюджетні установи, зараз переоформляються, і оскільки програма була ліквідована, щоб вони якось проіснували, було погоджено з Міністерством фінансів виділити їм по 20 тисяч гривень, які їм не дати потім, тільки щоб вони могли зареєструвати кредиторську заборгованість, яка у них є. Грошей там немає. Якщо не передбачило Міністерство фінансів, вони не могли бути взагалі. Їх треба вписати, щоб вони були в мережі бюджетних установ. Поки вони на госпрозрахунок перейдуть  - це тривалий час (документи, перереєстрація).         

КУПРІЄНКО О.В. Скільки будинків на балансі Верховної Ради? 

СОВЕНКО О.М. Я кількість не скажу, але не більше 10-ти.
 
КУПРІЄНКО О.В. Але витрачаємо на це управління 860 тисяч. 

СОВЕНКО О.М. Справа в тому, що раніше народні депутати, які не забезпечені були житлом, всі отримували безоплатне житло, ще починаючи з 1996 року. 

КУПРІЄНКО О.В. Так це ми знаємо. 

СОВЕНКО О.М. І оці будинки до цього часу, ну, вони є майном, яке забезпечує діяльність Верховної Ради. 

КУПРІЄНКО О.В. Ці квартири рахуються як службове житло? 

СОВЕНКО О.М. Я не скажу так, сходу.

КУПРІЄНКО О.В. Ці квартири приватизовані цими народними депутатами? 

ІЗ ЗАЛУ. Да, Олег Васильович.  

ПИНЗЕНИК П.В. Да, вони приватизовані, обслуговує їх наш ЖЕК. І на нього ще траться гроші.

КУПРІЄНКО О.В. Так це взагалі дурня! 

ПИНЗЕНИК П.В. Я з вами не сперечаюся.

КУПРІЄНКО О.В. А вони платять там комунальні послуги, квартплату? 

ПИНЗЕНИК П.В. Платять, як і всі.  

КУПРІЄНКО О.В. Так а що ми тоді робимо? 

ІЗ ЗАЛУ. Обслуговуємо. 

КУПРІЄНКО О.В. Так я хочу знати прізвище директора того ЖЕКу. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. От підете на пенсію, будете директором. 

КУПРІЄНКО О.В. Пенсія народного депутата буде поставлена на таку висоту, на якій вона ніколи не стояла, не стоїть і стояти не буде. 

ІЗ ЗАЛУ. Уже мінімальна законом прийнятим. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, хто ще бажає висловитись щодо звіту? 
 
КУПРІЄНКО О.В. Є пропозиція по цьому звіту ніякого рішення не приймати зараз, тому що його треба ретельно вивчити, ці матеріали, інформацію, тому що тут точно хтось кудись сяде. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, я думаю, що всі члени комітету зрозуміли, що питань дуже багато. Але, все ж таки, я не зрозумів питання від мого колеги за два ці санаторії. Ми питаємо: це наші? Ви кажете: так, це наші. 

СОВЕНКО О.М. Так, це наші санаторії.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Але які самі юридичні особи. Я щось не можу зрозуміти. 

СОВЕНКО О.М. На балансі немає їх. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Вони наші чи не наші? 

СОВЕНКО О.М. Звичайно, наші. Ну, "Київ" наш, але не на балансі. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Але він не окрема юридична особа. 

КУПРІЄНКО О.В. Але по "Затоці", вибачте, 113 тисяч – фонд заробітної плати. Вони окремі, а ми їм зарплату. 

ІЗ ЗАЛУ. Вони окремі, але ми їм сплачуємо. 

СОВЕНКО О.М. Засновник є Верховна Рада. Засновником майна є Верховна Рада. Але вони функціонують як окремі юридичні особи. А майно забезпечує діяльність Верховної Ради. 

КУПРІЄНКО О.В. Ви зараз сказали юридичну неправильність, м'яко кажучи. Верховна Рада не може бути засновником майна, вона може бути засновником юридичної особи. Готельно-оздоровчий комплекс "Затока" кому належить?          

СОВЕНКО О.М. Верховній Раді. 

КУПРІЄНКО О.В. Верховній Раді. 

СОВЕНКО О.М. Так. 

КУПРІЄНКО О.В. Там створено якесь підприємство чи Управління справами Верховної Ради, штат, обслуговує цю "Затоку"? 

СОВЕНКО О.М. Вони самостійно себе обслуговують. Там свій штат є. 

КУПРІЄНКО О.В. Хвилиночку! Там створена юридична особа, а фонд -  113 тисяч фонд.

СОВЕНКО О.М. Там спеціальний фонд. 

КУПРІЄНКО О.В. Тут не написано "спеціальний фонд". Оплата праці – 113 тисяч. Тобто в Апараті Верховної Ради має бути людина у штаті, яка отримує кошти. Якщо ні, тоді воно не повинно розшифровуватися таким чином по бухгалтерії, а повинно йти або як субвенція, або як субсидія якомусь там ОО, яке там працює, має свого директора, заступника, бухгалтера і сторожа. Так я питаю: яка юридична назва юридичної особи цієї "Затоки"? Чи, може, подзвонити спитати, як воно називається, якщо ви не знаєте.

СОВЕНКО О.М. Так і називається, як написано. Це ж їхній звіт, це вони надали звіт. 

КУПРІЄНКО О.В. Стоп! Розшифровка звіту про використання кошторису Верховної Ради за загальним фондом Державного бюджету. Програма "Фінансова підтримка санаторно-курортного комплексу" Управління справами Верховної Ради України. 

СОВЕНКО О.М. Так і називається: готельний комплекс "Затока" або пансіонат матері і дитини "Таврійські зорі" Управління справами – так і називається. 

КУПРІЄНКО О.В. Я питаю: як називається юридична особа? Якщо я приїду туди, захочу переночувати: ось вам гроші. Мені квитанцію дадуть. Хто мені дасть квитанцію, юридична особа? 

СОВЕНКО О.М. Є пансіонат матері і дитини Управління справами Верховної Ради. Є пансіонат готельного комплексу "Затока" в місті Скадовську Управління справами Верховної Ради. У них самостійний баланс. 

КУПРІЄНКО О.В. Ви ж бухгалтер. Не треба з нас дурнів робити. Ви – бухгалтер, ви розумієте, що у нас є юридичні особи, які є суб'єктами правовідносин. Я питаю: яка юридична особа є суб'єктом правовідносин по тому же комплексу "Затока"? Чи там Апарат Верховної Ради? Це не юридична особа. 

СОВЕНКО О.М. Вони – самостійне підприємство. 

КУПРІЄНКО О.В. Як називається? 

ЄФРЕМОВА І.О. Як ми гроші переводимо їм державні, якщо вони самостійні? 

СОВЕНКО О.М. Я ж сказала: через пансіонат матері і дитини "Таврійські зорі" Управління справами. 

КУПРІЄНКО О.В. Запишіть собі: перерахування оцих всіх коштів, якими платіжними документами чи неплатіжними документами? Хто платник, хто отримувач з указуванням коду ЄДПУО. Почули. 

ШЛЕМКО Д.В. Дивіться, безперечно, ми повинні вияснити все, як є. Але, перше. Кошторис, як відомо, затверджується Верховною Радою у розрізі певної програми. Відповідно до цього є коди класифікації, які не пропустить жодний банк. Не пропускає, якщо ця програма має певну суму яка затверджувалася, не більше. Менше можна. Відповідно до цього відслідковуємо, який був рух коштів по кожній програмі і відповідно по кожному коду. Ми це отримали. Сьогодні ми можемо тільки про одне говорити. Коли ми говоримо і кричимо про те, що завтра хтось попаде, ми не маємо права такого говорити, тому що це неправильно сьогодні. Можемо говорити про одне: про те, що вони використовуються неефективно. Тобто давно вже можна було би певні ті чи інші програми зняти і треба проаналізувати і нам десь відповідно вказати, які програми ми сьогодні бачимо і які витрати сьогодні уже можна було б зняти як неефективні. Тобто треба сісти, проаналізувати. Дійсно, сьогодні приймати – ні. По кожному з цих напрямків. Потім сказати. Змінити - ми нічого не змінимо. Якщо є зловживання, то треба тоді ці зловживання знайти. Але цей кошторис був затверджений. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Не був затверджений. 

КУПРІЄНКО О.В. В тому й справа, що не був затверджений. 

ШЛЕМКО Д.В. На 2014 рік…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Не був затверджений.            

ШЛЕМКО Д.В. Якщо не затверджений кошторис, то ніяких фінансових…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. В тому ж і питання: як цілий рік Верховна Рада працювала? 
(Загальна дискусія)

ПИНЗЕНИК П.В. Дайте закінчити Дмитру Васильовичу, і тоді перейдемо дальше. 

СОВЕНКО О.М.  2210 – затверджується оця цифра. В кошторисі оця цифра.

ШЛЕМКО Д.В. Є пропозиція тоді. Ті, хто займався цією справою, залучити туди фінансистів, економістів. Сісти, зібратися, тому що ми всі колективно гамузом не зможемо вирішити це питання. А просто говорити про те, що так чи не так, воно десь…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я чому і ставив питання залучення спеціалістів.

ШЛЕМКО Д.В. Безперечно, згодний. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. У нас є Рахункова палата. 

КУПРІЄНКО О.В. Номер контактний телефону свого скажіть.

СОВЕНКО О.М. 2026. 

КУПРІЄНКО О.В. Готуйтеся дати номери телефонів працівники, які зможуть фахово відповідати на запитання, наприклад, по якій ціні і у кого закуповували папір, там, чи ще щось, щоб можна було цю людину знайти. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, прошу вносити пропозиції щодо подальших дій. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Рішення само по собі у нас, я вважаю, нормальне. В принципі, питання є, і до Рахункової палати можемо звернутися здійснити перевірку. Але по тим питанням, які ми піднімали, ми хочемо уже зараз оперативно отримати цю інформацію. 

ПИНЗЕНИК П.В. По порядку. Що передбачає проект рішення? Звіт взяти до відома. Застереження є щодо того, щоб взяти до відома? 

КУПРІЄНКО О.В. До відома можна. 

ПИНЗЕНИК П.В. Звернути увагу Апарату Верховної Ради України на несвоєчасність подання звіту про виконання кошторису за минулий рік і подання за зверненням комітету необхідної і повної інформації. Звернемося до Апарату щодо того, що несвоєчасно вони нам подали усе це? Звернули увагу. 

КУПРІЄНКО О.В. Вказати, а не звернути увагу Апарату. 

ІЗ ЗАЛУ. Знайти винних.       

ПИНЗЕНИК П.В. Три. Доручити нашій колезі Єфремовій і очолюваному нею підкомітету з питань забезпечення діяльності Верховної Ради підготувати питання на засідання комітету щодо ефективного використання бюджетних коштів підрозділами Управління справами Апарату Верховної Ради України. 

ІЗ ЗАЛУ. Ну тобто ті питання, які ми піднімали. 

ПИНЗЕНИК П.В. Да. В рамках вирішення цього питання попросити Ірину Олексіївну особисто попрацювати з підрозділами Апарату Верховної Ради з виїздом на місце з одержанням всіх необхідних пояснень, дати нам якусь цілісну уже картину. При необхідності залучити фахових працівників, які могли би дати відповідь чи консультацію. 
І чотири. Звернутися до Рахункової палати – здійснити перевірку щодо ефективності використання Апаратом Верховної Ради України коштів Державного бюджету України в 2014 році. 

КУПРІЄНКО О.В. Це неправильно.  

ПИНЗЕНИК П.В. Це неправильно. А що правильно? 

КУПРІЄНКО О.В. Ну що таке "ефективне використання"? Кошторис сказали мільйон – використали. Ефективно чи неефективно? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте звернемося до Рахункової палати і запитаємо: коли в останнє була перевірка?

ІЗ ЗАЛУ. Не була перевірка. 

ЄФРЕМОВА І.О. Це їх безпосереднє завдання, Рахункової палати, перевіряти, як використовуються державні кошти. 

КУПРІЄНКО О.В. "Щодо використання". А вони знають, що шукати. Тому що "ефективність використання"… Ну, посадили дерево, воно всохло – неефективно використали. Слово "ефективно" не працює, "щодо використання". 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще пропозиції до проекту рішення? 

ІЗ ЗАЛУ. Нема. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тобто ми затверджуємо в такому вигляді, як запропоновано, за винятком редакційної правки "щодо ефективності використання коштів". 

ІЗ ЗАЛУ. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за? Проти? Утримався? Одноголосно. 
Наступне питання порядку денного: проект кошторису Верховної Ради України на 2015 рік. Я вас прошу, давайте зосередимося, вже небагато, я сподіваюсь, залишилось. Доповідає заступник голови комітету Арешонков Володимир Юрійович. Прошу, Володимир Юрійович. Шановні колеги, прошу уваги! 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Тут, власне, ті питання, які ми піднімали. Вони ж залишаються, тільки вони вже введенні на цей рік. Нам цифри дані. От, наскільки ефективно, скажемо, там щось планується, я не знаю, давайте будемо дивитися по цифрам конкретно. 
Готельний комплекс "Київ": сума стоїть 3,5 мільйона. Якщо ми говоримо, що ми маємо шукати приміщення під комітети на Великій Житомирській – там, де вони вже є, і в той же час плануємо на готелі. Чи це правильно? Я не знаю.

ІЗ ЗАЛУ. Мабуть, ні. 

КУПРІЄНКО О.В. Пані Ольга, взагалі це як – издевательство над людьми или как? Є взагалі-то нормативи, порядок і правила, яким шрифтом друкують офіційні документи. 

СОВЕНКО О.М. Це не офіційний документ. 

КУПРІЄНКО О.В. Так, хвилиночку, ви нам дали зараз, щоб ми це затверджували. Це треба брати лупу чи окуляри, чи мікроскоп? Я це розцінюю, як просто знущання наді мною особисто. Працювати можна з такою таблицею? 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, вам розданий проект інформації про проект кошторису Верховної Ради на 2015 рік. В ньому міститься ряд зауважень. Навряд чи ця інформація є вичерпною. Ми можемо її, все ж, затвердити і доручити Апарату Верховної Ради доопрацювати і надати комітету до 25 березня доопрацьований проект? 

КУПРІЄНКО О.В. Затвердити не можемо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми його ще не затверджуємо.

КУПРІЄНКО О.В. Так ви ж сказали: затвердити. 

ПИНЗЕНИК П.В. Затвердити проект рішення, який запропонований, який передбачає інформацію взяти до відома і доручити Апарату до 25 березня дати доопрацьований. От і все рішення. Дмитро Валерійович. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ну, перш за все, звертаю вашу увагу, що кошторис затверджується до 1 березня. Як ми бачимо, нам подали на затвердження 5.03. Поясніть, будь ласка, чому вже затверджений кошторис Верховної Ради був тільки нам поданий на розгляд з порушенням строків? 

СОВЕНКО О.М. Строки ми не порушили. Справа в тому, що в Законі про Державний бюджет передбачалося, що на початку березня подати пропозиції щодо внесення змін до Закону про Державний бюджет. 

ІЗ ЗАЛУ. Не передбачалося.

СОВЕНКО О.М. Передбачалося. 

КУПРІЄНКО О.В. 15 лютого, було сказано.

СОВЕНКО О.М. Ні, 2 березня Верховна Рада розглядала внесення змін…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Я ж і кажу, вибачте, я вас переб'ю. Я і кажу, повинен був бути поданий кошторис, нами затверджений, до 1 березня. А ви кажете: ми не подали вам до 1 березня, тому що ми десь у лютому чули, що, мабуть, 2 березня буде переглядатися Державний бюджет. 

СОВЕНКО О.М. Відповідно до Бюджетного кодексу, коли затверджуються паспорти бюджетних програм на поточний рік, протягом місячного терміну Міністерство фінансів затверджує кошторис розпорядникам бюджетних коштів і подає їх до Державної казначейської служби. І протягом місячного терміну ми повинні робити кошторис. Наш кошторис Міністерством фінансів був затверджений своєчасно відповідно до вимог законодавства. 

ЄФРЕМОВА І.О. Ні, вам розказують про те, що повинен спочатку затвердити регламентний комітет, а тоді – останні всі дії.  

ПИНЗЕНИК П.В. Павло Миколайович. 

КИШКАР П.М. У мене, з вашого дозволу, якась така, узагальнююча структурна пропозиція. Мене більше цікавлять не цифри, які плануються, а цифри – видатки фактичні. І тому я би просив мою окрему думку докласти у вигляді обов'язковості он-лайн-відображення видатків Апарату Верховної Ради. Це не дуже складно. У нас є бухгалтерські програми, які фактично мають дублюватися на офіційному сайті Апарату чи взагалі Верховної Ради. Це б дуже було зручно і для депутатів і для громадян – зрозуміти, за скільки папір купується, за скільки ручки купуються, скільки видатків ми здійснюємо на готель "Київ". І все це у форматі он-лайн, ну там, на наступний день. Я думаю, що це ніяких додаткових витрат не потребує, і менше питань буде в наступний раз до вас.

СОВЕНКО О.М. Ця інформація, щодо закупівель і послуг, вона публікується. Це є офіційна інформація.

КИШКАР П.М. Ще раз, зрозумійте мене правильно, друкується лише інформація про, наприклад, проведення якоїсь закупівлі чи уже результат. А цікавить проведення оплати за надані послуги чи товари Апаратом Верховної Ради. Для мене це просто було б. Я б взагалі ніяких питань не задавав. Я б відкрив, подивився, скільки коштує на ринку, скільки там, і якщо немає розбіжностей, ну, для мене взагалі ніяких питань немає. Купуєте, ну, купуйте. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми ж в першому читанні, нібито, прийняли цей законопроект  про веб-портал. Там паспорти програм розкриваються, по-моєму, да? Президентський. 

СОВЕНКО О.М. 79-й закон. 

ІЗ ЗАЛУ. Це знову до нас питання.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Плохо работаем. 

КУПРІЄНКО О.В. Ми самі, да? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ну а хто ж? Давайте приймемо закон і все, буде все на сайті. 

КИШКАР П.М. Ну, маємо надію, що це дійсно буде. І це полегшить не тільки вам роботу, за що я менше переживаю, але і нам. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, щодо проекту рішення. Взяти до відома можемо? 

ІЗ ЗАЛУ. Так. 

ПИНЗЕНИК П.В. Якщо можемо, давайте ставити на голосування. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Скажіть, а бази відпочинку "Конча-Заспа" і "Пуща-Водиця", які в Управлінні адмнібудинками, вони в якому статусі зараз? Як бази відпочинку? 

СОВЕНКО О.М. Да. 

АРЕШОНКОВ В.Ю.  А чому вони ніде тоді окремо у нас не проходять? 

СОВЕНКО О.М. Ви ж сказали, що вони у складі адмінбудинків.

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я розумію, але якщо будинки – просто депутатське житло і роздані квартири…  

СОВЕНКО О.М. Вони в Управлінні адміністративними будинками. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я розумію. Значить, в кошторисі немає окремо…
(Загальна дискусія)    
Шановні колеги, ще раз, послухайте мене. Може, хтось знає,  я ще раз розказую, що будинок просто по вулиці Грушевського, скажемо, 5 чи там по вулиці Грушевського, 17, він відрізняється від будинку відпочинку "Конча-Заспа". Має бути окремою строкою фінансування бази відпочинку, бо вона база відпочинку. 

СОВЕНКО О.М. Він в складі Управління адмінбудинками. 

АРЕШОНКОВ В.Ю. Я розумію. Це питання теж треба подивитися, нас воно цікавить. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ще питання, зауваження. Нема. Отже, хто за? Проти? Утримався? Один утримався. Решта – за. Дискусію з мотивів голосування ми проведемо пізніше. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. До цього є купа запитань. 

КУПРІЄНКО О.В. Це ж ми не затвердили, а погодили. До відома – це я почитав і уже взяв до відома. 

КУПРІЄНКО О.В. Закінчили ми засідання? 

ПИНЗЕНИК П.В. Не так все просто. 16-те питання порядку денного: розклад засідань комітету у квітні 2015 року. 
Ольга Миколаївна, дуже дякуємо вам.

СОВЕНКО О.М. Мені вас почекати чи вже завтра? 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Давайте завтра. Я гадаю, що і мої колеги підготують запитання. І ще одне до вас прохання. Я гадаю, що на наступне засідання ви приходите… Ми вже вас бачимо другий раз.  У нас багато запитань, це ми можемо бачити з вашого аркушу. Ви все записуєте. От, першого разу ми ставили вам питання – ви все записували. 

СОВЕНКО О.М. І на всі запитання дали відповіді. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Ні, я не за це. Ви можете взяти ще когось, хто знає відповіді, по Управлінню, там, будинками, хто відповідає за тендерну документацію? Тому що вони вас одну сюди кидають. 

СОВЕНКО О.М. Тому що мене легше всього побити. 

ІЗ ЗАЛУ. Так ми не хочемо вас бити. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Першого разу Гаман прийшов, послухав він мене і захворів зразу. Він до сих пір на лікарняному? 

СОВЕНКО О.М. Да, на лікарняному. Я запитувала: які можуть бути питання. Якби сказали, що буде по адмінбудинкам, по житловим будинкам, то ми б тоді…

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. А ви беріть всіх. 

КУПРІЄНКО О.В. Ще одне запитання по оцьому відшкодуванню за проживання. Ну я пішов, зняв квартиру, не важливо, доплачую, то мої проблеми. Кожного місяця треба по-новому копію договору, копію розписки, що гроші хазяйці віддав, копію договору з банку, що рахунок відкритий.

ІЗ ЗАЛУ. Навіщо? 

ПИНЗЕНИК П.В. Закон  про статус цього не передбачає. 

КИШКАР П.М. Я здаю те саме. 

КУПРІЄНКО О.В. Вимагають. Ну нащо? Раз уклав договір, до кінця повноважень написаний. Я ж нікуди не тікаю. Ні, кожного місяця треба по-новому все носити. І ви ж більше не заплатите, як би я не хотів. 

СОВЕНКО О.М. Це перші два місяці. Спочатку ви живете в тимчасовому житлі…

КУПРІЄНКО О.В. Так що вже не треба носити? 

СОВЕНКО О.М. Ні. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Колеги, а можна ви ці питання вирішити особисто? У нас третя година роботи. 

ІЗ ЗАЛУ. Це не особисте, багато людей знімає квартири. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Зайдіть до Ольги Миколаївни, вона сидить постійно і вирішите з нею свої питання. Ми три години сидимо.  

ПИНЗЕНИК П.В. Я прошу підтримки у решти членів комітету: давайте далі йти. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ольга Миколаївна, ідіть працюйте. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми переходимо до розгляду 16-го питання порядку денного. Про проект розкладу засідань у квітні 2015 року. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Підтримуємо. 

ПИНЗЕНИК П.В. Це питання потребує значної дискусії і обговорення? 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ні.

ПИНЗЕНИК П.В. Хто за затвердження розкладу? 

КИШКАР П.М. А можна з мотивів, вибачте. Іще раз наголошую на потребі, все-таки, оживити роботу нашої робочої групи по розробці концептуально, я маю надію, змін до Закону України "Про Регламент Верховної Ради". 

ПИНЗЕНИК П.В. О, я в "Різному" хотів це питання підняти. Давайте затвердимо розклад і підемо далі. Хто за те, щоб затвердити проект розкладу засідань? Одноголосно. Дякую. Олег Васильович, а ви за затвердження розкладу засідань? 

КУПРІЄНКО О.В. Да. 

ПИНЗЕНИК П.В. Тепер, якщо ми перейшли до "Різного", перше питання. Я намагався зібрати членів комітету в не пленарний тиждень для того, щоб поговорити про Регламент.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Почекайте, у нас же ще питання про Чорновол. 

ІЗ ЗАЛУ. Нема такого.

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Додаткове питання в порядку засідання. Тимчасова комісія в Калуші. 

ПИНЗЕНИК П.В. Так уже проголосували. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Я "проспала", извините. 

ПИНЗЕНИК П.В. Всі додаткові питання ми вже розглянули. Павло Миколайович, відповідаючи на ваше питання. Я зроблю і другу спробу, і третю – скільки треба. Ми на цьому тижні мали би розглянути, до речі, Закон про опозицію, відхилити. Там же мало би бути доручення розробити. Я робив спробу зібрати людей, але, на жаль, у нас не пленарний тиждень, це не дуже виходить. 

КИШКАР П.М. В суботу-неділю пленарні збирайте, хай працюють. 

ПИНЗЕНИК П.В. Ми подумаємо над цією пропозицією. 

КУПРІЄНКО О.В. Кого зібрати? Нас? 

ІЗ ЗАЛУ. Вас. 

ПИНЗЕНИК П.В. Колеги, у кого є якісь питання в "Різному"? Що ми можемо і маємо потребу обговорити? Олег Васильович, слухаємо вас. 

КУПРІЄНКО О.В. Враховуючи мої попередні виступи і прохання, я наполягаю і вимагаю від секретаріату, який розсилає мені на електронну пошту всі документи, і я їх читаю, от сьогодні все, окрім звіту, було, будьте ласкаві, мені не виготовляйте оце, бо це – макулатура, а передавайте одну пачку паперу на кожне засідання в чистому вигляді, щоб я сам не купував. Всі почули? Якщо наступного разу оце знову буде, я когось поб'ю. 

ПИНЗЕНИК П.В. Цінуючи вашу громадянську позицію, я як голова комітету забороняю секретаріатові віддавати вам чистий папір. Обійдетеся, Олег Васильович, будете економити, бо це нелогічно. Якщо ви хочете економити кошти, то для чого вам тоді за рахунок держави чистий папір? 
(Загальна дискусія)             

ЄФРЕМОВА І.О. Але погодьтеся, старої закалки люди звикли з бумагами працювати. 
Ви всі отримали отакий прайс-листочок від компанії МАУ. Ви його вивчіть, будь ласка, ретельно. В межах України вони готові надавати послуги по зменшенню вартості перельотів по Україні. Мій помічник з ними спілкувався, домовився. Тому, якщо є бажання, будь ласка, на 30 відсотків ми можемо зменшити переліт по Україні. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Скоро буде відкритий рейс "Київ-Донецьк". Я – перший. 

ІЗ ЗАЛУ. Дай, Боже, щоб скоро. 

ПИНЗЕНИК П.В. Павло Миколайович. 

КИШКАР П.М. У мене питання-прохання, про що ми сьогодні вже розглядали, одне з питань – про накладання стягнень, намагання імплементувати таку ідею – притягувати до кримінальної відповідальності народних депутатів за неособисте голосування. Але з дивною-дивиною 1895 не потрапляє на розгляд в комітет. Марія Василівна, це більше прохання до вас.

ПИНЗЕНИК П.В. Це не з дивної-дивини. Попрацюйте з ГНЕУ, нема висновку. Проект великий, треба на нього висновок. Це перше читання.  

КИШКАР П.М. Розуміється. Але не розумію, яким чином ГНЕУ можна підігнати. 

ПИНЗЕНИК П.В. Просто треба піти і поспілкуватися до Зайчука, щоб він їх підігнав. Або піти до ГНЕУ, погрозити як член регламентного комітету. 

КИШКАР П.М. Переформатую своє прохання. Прошу Марію Василівну та Павла Васильовича поділитися своїми зв'язками з ГНЕУ, натиснути і сказати, що Кишкар дуже злий.

ПИНЗЕНИК П.В. Давайте я лист напишу. 

КИШКАР П.М. Це з поваги до тих людей, які писали цей закон, дійсно якісний і хороший, тому що ми хотіли б бачити якісь реальні речі до застосування, щоб ми не придумували потім, не натягували 51-шу на те, що не натягується, з вашого дозволу. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Павло, одна репліка. Хочу с вами поделиться впечатлениями. Будучи в Европарламенте, наблюдал за работой: ни один из депутатов в течение нескольких часов не поднялся со своего рабочего места, не было ни одной группы, ни одних разговоров. Люди сидят на местах и работают. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Так це залежить, як тато з мамою виховували. 

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Це залежить від регламентного комітету. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. Ничего подобного. Як тато з мамою виховали, так воно і є. Я не піднімаюсь, сиджу каменем.

ЛУБІНЕЦЬ Д.В. Нам есть, куда стремиться. Ребята, давайте приведем нашу Верховную Раду в европейское русло. 

ПИНЗЕНИК П.В. Забороніть членам вашої фракції як на посвячену воду, на наш потік, питатися про діяльність регламентного комітету. 

ВОЙЦЕХОВСЬКА С.М. А також заставте голосувати, бо у вас 40 процентів не голосує. 40 процентів найбільшої фракції не голосує. Який регламентний комітет може на це вплинути? 

КУПРІЄНКО О.В. Як же було красиво, коли я виступав останній у п'ятницю. Я всіх перерахував. Я так і сказав: шановний один заступник Голови Верховної Ради, 10 БПП, 9 "Народного фронту", "Радикальна партія" у повному складі, половина "Самопомочі" і декілька позафракційних. З БЮТ геть нікого не залишилось. 

ПИНЗЕНИК П.В. Шановні колеги, дякую за співпрацю.